Справа № 381/2774/23
Суддя: Осаулова Н. А.
Дата ухвалення: 2023-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________

УХВАЛА

про звільнення від сплати судового збору

22 серпня 2023 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., розглянувши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: інспектор ВРПП Фастівського РУП ГУ НП у Київській області старший лейтенант поліції Більчук Святослав Степанович, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 22.02.2022 року, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернулась до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного позовну про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 22.02.2022 року.

Заява мотивована тим, що майновий стан позивача не дозволяє сплатити судовий збір у зв`язку з тим, що вона має сина, який страждає на психічне захворювання, проте інвалідність не оформлена, а також доньку інваліда по психічному захворюванню, а пенсії позивача недостатньо навіть для проживання.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У матеріалах справи наявна довідка про те, що загальний розмір пенсії ОСОБА_1 за період з серпня 2022 року по червень 2023 року становив 27 300,00 грн.

Окрім того, як вбачається із відповідно акту від 22.05.2023 року, ОСОБА_1 проживає разом із сином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , який не працює, хворіє, має психічні розлади, проте, інвалідність не оформлена. Комісією встановлено, що сім`я потребує матеріальної допомоги.

Верховний Суд у постанові від 20 травня 2020 року (справа № 613/76/16-ц провадження № 61-21868св18) вказав, що вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Водночас підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру чи звільнення від його сплати повинно бути обґрунтованим. Особа, яка його заявляє, зобов`язана навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя №R (81)7, що прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14.05.1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Разом із тим, ураховуючи положення п. 1 ст. 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland)), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв`язку з наведеним, враховуючи майновий стан позивача та надані докази в підтвердження заявленого клопотання, суд приходить до висновку про можливість його задоволення шляхом звільнення позивача від сплати судового збору за подачу позову про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 22.02.2022 року

З огляду на викладене та керуючись ст. 133 КАСУкраїни, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, -

п о с т а н о в и в :

Звільнити позивача від сплати судового збору за подання адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області, третя особа: інспектор ВРПП Фастівського РУП ГУ НП у Київській області старший лейтенант поліції Більчук Святослав Степанович, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 22.02.2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Осаулова Н.А.