Справа № 703/3636/23
Суддя: Крива Ю. В.
Дата ухвалення: 2023-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 703/3636/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Крива Ю.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до поліцейського СРПП ВП 3 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Мелешка Юрія Ігоровича, Головного управління національної поліції в Черкаській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про скасування постанови ГБВ № 089457 про адміністративне правопорушення від 05 червня 2023 року, -

встановила:

03 серпня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою поліцейського СРПП ВП 3 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Мелешка Юрія Ігоровича, Головного управління національної поліції в Черкаській області, ОСОБА_2 , Вдовиченка Миколи Григоровича про скасування постанови ГБВ № 089457 про адміністративне правопорушення від 05 червня 2023 року.

Ухвалою суду від 07.08.2023 позовну заяву було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом десяти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки та запропоновано подати заяву про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати поважну підставу для поновлення пропущеного строку з доказами.

18.08.2023 на виконання ухвали суду позивачем подано заяву про усунення недоліків, в якій позивач надає перелік довідок з відвідування медичних закладів для здачі аналізів, повістку про виклик до Печерського районного суду м. Києва, копію ухвали судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я. про повернення позову. При цьому самого клопотання про поновлення причин пропуску заява не містить та не зазначено обґрунтованість причин такого пропуску строку.

Дослідивши аргументи позивача та додані докази, суд прийшов до наступних висновків.

Варто зауважити, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Позивач, у заяві про усунення недоліків лише переховує перелік довідок з медичних установ про здачу аналізів, повістку про виклик в судове засідання на 11.07.2023 в Печерський районний суд м. Києва, копію ухвали судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченка І.Я. про повернення позову, з якої вбачається, що ОСОБА_1 вже звертався до суду з вказаним позовом.

Незважаючи на роз`яснення, викладені в ухвалі суду від 07.08.2023 щодо необхідності подання клопотання про поновлення строку звернення до суду, надання доказів поважності пропуску строку, суду не надано.

Аналізуючи документи, які надані позивачем на виконання ухвали про залишення позову без руху, суд зазначає наступне.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Згідно із частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 2 статті 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Аналогічні положення містяться і в статті 289 КУпАП, відповідно до якої скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Таким чином, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України.

Суд зазначає, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Суд наголошує на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ним, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, як вбачається з копії ухвали Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 14 червня 2023 року в справі № 703/2707/23 позивач ОСОБА_1 скористався правом на оскарження вищевказаної постанови про накладення адміністративного стягнення, однак жодних дій, які б свідчили про усунення недоліків не вчинив, тому позов йому було повернуто.

Відповідно до ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" висновки ЄСПЛ є джерелом права.

У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії» та «Девеер проти Бельгії» Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28.03.2006 у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Аналіз практики Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

З огляду на те, що позивач не надав доказів поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом, не подав клопотання про поновлення такого строку, суд приходить до висновку про повернення позову.

Як встановлено ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Оскільки позивачем не обґрунтовано поважність причин пропуску строку звернення до суду з позовом про оскарження постанови, не надано достатніх доказів на підтвердження поважності причин пропуску цього строку, недоліки позовної заяви, яку залишено без руху не усунуто, її слід повернути позивачу.

Керуючись ст. ст.169, 294 КАС України,

постановила:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП ВП 3 2 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Мелешка Юрія Ігоровича, Головного управління національної поліції в Черкаській області, ОСОБА_2 , Вдовиченка Миколи Григоровича про скасування постанови ГБВ № 089457 про адміністративне правопорушення від 05 червня 2023 року - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Головуючий: Ю. В. Крива