Справа № 520/15120/23
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2023-08-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

24 серпня 2023 р. справа № 520/15120/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, м. Харків, 61045, ) до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (вул. Князів Острозьких, буд. 8, к. 30, м. Київ, 01010, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо здійснення безпідставного контролю (нагляду) стосовно ТОВ "СІМКОРД" та перевірки (аналізу) його діяльності, щодо ведення так званого "списку сумнівних інвестиційних проектів" на офіційному веб-сайті: https://www.nssmc.gov.ua/ в розділі "Попередження інвесторам" за посиланням: https://www.nssmc.gov.ua/activity/insha-diialnist/zakhyst-investoriv/#tab-2 та щодо включення (внесення) до нього програмного продукту (проєкту) ТОВ "СІМКОРД" - "Система Bitbon";

- зобов`язати Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку виключити (вилучити) програмний продукт (проєкт) ТОВ "СІМКОРД" - "Система Bitbon" (https://www.bitbon.space/ua) так званого "списку сумнівних інвестиційних проектів", що ведеться в публічному просторі на офіційному веб-сайті: https://www.nssmc.gov.ua/ в розділі "Попередження інвесторам" за посиланням: https://www.nssmc.gov.ua/activity/insha-diialnist/zakhyst-investoriv/#tab-2 та негайно припинити вести цей публічний список (реєстр).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.06.2023 відкрито спрощене провадження в адміністративній справі згідно з положеннями п. 10 ч. 6 ст. 12, ч. 1 ст. 257 КАС України, якими унормовано що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до положень ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч. 2, 3, 4, 5 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів із дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 27.12.2022 на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку було опубліковано інформацію про програмний проект ТОВ "СІМКОРД" - "Система Bitbon", де відповідачем робиться безпідставний та необґрунтований висновок, що проект є ненадійним і ризикованим та повідомляється про рішення включити його в так званий публічний список сумнівних інвестиційних проектів, що веде Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. На думку позивача, вказані дії Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є протиправними та такими, що порушують права і законні інтереси компанії, оскільки відповідач діяв не в межах та не у спосіб, що визначені Законами України Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг, Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків. ТОВ "СІМКОРД" не провадить діяльність, яка потребує отримання відповідних дозволів і ліцензій та не є суб`єктом, діяльність якого підпадає під сферу регулювання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що Комісія діяла в межах повноважень, наданих Законом України Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків, яким, зокрема, встановлено, що державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків здійснюється у формі створення системи захисту прав інвесторів у фінансові інструменти і контролю за дотриманням цих прав емітентами цінних паперів та особами, які провадять професійну діяльність на ринку капіталу; проведення інших заходів відповідно до закону. Запровадження ведення списку осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів та аналіз інформації, яка згодом публікується на офіційному сайті Комісії у розділі Захист інвесторів здійснюється відповідно до наказу голови Комісії від 21.09.2021 №147. Інформація, розміщена у списку сумнівних інвестиційних проектів має метою викликати у потенційних інвесторів бажання більш уважно відноситись до певних інвестиційних проектів, і в даному випадку, інформація отримана Комісією, підтверджує, що "Система Bitbon" є сумнівним інвестиційним проектом із залученням коштів громадян. Відповідач зазначає, що ТОВ "СІМКОРД" намагається співпрацювати з біржами задля реалізації цифрового активу "Bitbon", що імовірно передбачає і проведення біржових торгів, що імовірно буде стосуватись фінансових інструментів, та відповідно підпадати під компетенцію Комісії. З огляду на викладене, Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку вважає, що з боку Комісії відсутні дії, які порушують права або інтереси відповідача, внаслідок чого відсутні підстави для задоволення позову.

У поданій відповіді на відзив позивач зазначив, що не погоджується із позицією відповідача, викладеною у відзиві на позовну заяву. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд задовольнити їх у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД", ідентифікаційний код юридичної особи - 37657823, місцезнаходження юридичної особи: вул. Отакара Яроша, буд. 18, м. Харків, 61045, зареєстроване у передбаченому законом порядку як суб`єкт господарювання 27.04.2011, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" здійснює наступні види діяльності за КВЕД: 62.01 Комп`ютерне програмування (основний); 62.02 Консультування з питань інформатизації; 62.09 Інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем.

ТОВ "СІМКОРД" має Сертифікат №UA230030 на відповідність вимогам стандартів на системи управління у сфері науково-дослідної діяльності у галузі розроблення та виробництва високонавантажених програмних рішень на базі технології розподіленого реєстру.

ТОВ "СІМКОРД" в межах своєї діяльності створено та розроблено проект (програмний продукт) - "Система Bitbon", торгівельна марка якого зареєстрована в Державному реєстрі свідоцтв України на знаки товарів і послуг.

Відповідно до Наказу Голови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку Про публікування інформації щодо осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів від 21.09.2021 №147 запроваджено ведення на офіційній веб-сторінці Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку списку осіб, які були визначені Комітетом з питань нагляду та контролю за функціонуванням ринків капіталу та організованих товарних ринків як такі, що мають ознаки сумнівності та/або ознаки недобросовісного залучення коштів громадян.

Також, наказом Голови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 21.09.2021 №147 затверджено 10 ознак сумнівності інвестиційного проекту, серед яких: 1) великий відсоток гарантованої дохідності; 2) відсутність відповідних дозволів та ліцензій; 3) агресивний маркетинг; 4) відсутність фізичного офісу в межах України; 5) відсутність юридичної реєстрації в Україні; 6) відсутність акредитації інвестора; 7) підозрілі або неперевірені біографії менеджерів та бенефіціарів; 8) відсутність підписаних документів; 9) настійлива пропозиція залучити друзів; 10) приховування права власності.

26.12.2022 на засіданні Комітету з питань нагляду та контролю за функціонуванням ринків капіталу та організованих товарних ринків Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку вирішено в рамках забезпечення проведення роз`яснювальної роботи щодо захисту прав споживачів фінансових послуг, додати до списку осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів інвестиційний проект "Система Bitbon", щодо якого встановлено відповідність одразу декільком з 10 ознак сумнівності інвестиційного проекту відповідно до Наказу Голови Комісії №147 від 21.09.2021 Про публікування інформації щодо осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів. Департаменту нагляду за ринками капіталу надати до АРІФРУ інвестиційний проект з метою внесення до списку осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів на офіційному веб-сайті Комісії у розділі Діяльність, рубриці Захист інвесторів, підрубриці Попередження інвесторів.

Підставою внесення Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку проекту "Система Bitbon" списку сумнівних інвестиційних проектів є аналіз публічної інформації, яка доступна в мережі інтернет, та отримане звернення (адвокатський запит адвоката Теплякової Тетяни Євгенівни в інтересах ОСОБА_1 за №21/23 від 13.12.2022), про що зазначено Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку у відповіді на адвокатський запит від 28.12.2022.

27.12.2022 на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку розміщено інформацію про доповнення списку сумнівних інвестиційних проектів проект "Система Bitbon".

Вважаючи дії відповідача щодо контролю та перевірки діяльності ТОВ "СІМКОРД", а також ведення та включення до списку сумнівних інвестиційних проектів програмного продукту проекту "Система Bitbon" протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні держава в особі Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку здійснює державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків - комплексних заходів щодо упорядкування, контролю, нагляду за ринками капіталу, регулювання правил функціонування організованих товарних ринків і провадження клірингової діяльності щодо правочинів, вчинених на таких ринках, а також заходів щодо запобігання і протидії зловживанням і порушенням на ринках капіталу та організованих товарних ринках.

Приписами статті 2 Закону України Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні визначено, що державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється, зокрема, з метою захисту прав учасників фондового ринку (у тому числі споживачів фінансових послуг) щодо фінансових послуг, які надаються особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів.

Відповідно до ст. 3 Закону України Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні державне регулювання ринку цінних паперів здійснюється у таких формах, а саме: створення системи захисту прав інвесторів і контролю за дотриманням цих прав емітентами цінних паперів та особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, проведення інших заходів щодо державного регулювання і контролю за випуском та обігом цінних паперів.

Частина 1 статті 5 вказаного Закону визначає, що державне регулювання ринку цінних паперів здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку. Інші державні органи здійснюють контроль за діяльністю учасників ринку цінних паперів у межах своїх повноважень, визначених чинним законодавством.

Діяльність Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку регулюється Положенням про Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку, затвердженим Указом Президента України від 23.11.2011 №1063/2011 (далі Положення).

Відповідно до п. 1 Положення Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку здійснює державне регулювання ринку цінних паперів.

Пунктом 3 Положення визначені основні завдання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, якими є:

1) формування та забезпечення реалізації єдиної державної політики щодо розвитку і функціонування ринку цінних паперів та похідних (деривативів) в Україні, сприяння адаптації національного ринку цінних паперів до міжнародних стандартів;

2) координація діяльності державних органів з питань функціонування в Україні ринку цінних паперів та похідних (деривативів);

3) завдання державного регулювання та контролю за емісією і обігом цінних паперів та похідних (деривативів) на території України;

4) захист прав інвесторів шляхом здійснення заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів та законодавства про акціонерні товариства, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень;

5) сприяння розвитку ринку цінних паперів та похідних (деривативів);

6) узагальнення практики застосування законодавства України з питань емісії (випуску) та обігу цінних паперів в Україні, розроблення пропозицій щодо його вдосконалення;

7) здійснення державного регулювання та контролю у сфері спільного інвестування;

8) здійснення у межах компетенції державного регулювання та контролю у сфері накопичувального пенсійного забезпечення;

9) здійснення у межах компетенції державного регулювання і нагляду у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму;

10) здійснення у межах компетенції заходів щодо запобігання і протидії корупції;

11) здійснення у межах повноважень, визначених законодавством, нагляду на консолідованій та субконсолідованій основі за небанківськими фінансовими групами та їх підгрупами.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України Про державне регулювання ринку цінних паперів в Україні основними завданнями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку є захист прав інвесторів (у тому числі споживачів фінансових послуг) щодо фінансових послуг, які надаються особами, які здійснюють професійну діяльність на ринку цінних паперів, шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень.

Як встановлено судом, наказом Голови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку №147 від 21.09.2021 запроваджено опублікування інформації щодо осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів, у зв`язку з чим наказом затверджено 10 ознак сумнівності інвестиційного проекту та встановлено Комітету з питань нагляду та контролю за функціонуванням ринків капіталу та організованих товарних ринків проводити засідання з метою прийняття рішення щодо необхідності внесення таких осіб до списку осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів та у разі необхідності, здійснення додаткових дій щодо захисту прав інвесторів.

З огляду на викладене, на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку розміщено список сумнівних інвестиційних проектів, до якого включено і проект "Система Bitbon".

Суд зазначає, що розробник та власник програмного продукту - проекту "Система Bitbon" ТОВ СІМКОРД є суб`єктом господарювання, який провадить свою діяльність в ІТ-сфері за напрямами комп`ютерного програмування, консультування з питань інформатизації та іншої діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем.

Відповідно до приписів ст. 16 Закону України Про цінні папери та фондовий ринок, професійна діяльність на фондовому ринку діяльність юридичних осіб з надання фінансових та інших послуг у сфері розміщення та обігу цінних паперів, обліку прав за цінними паперами, управління активами інституційних інвесторів, що відповідає вимогам, установленим до такої діяльності цим Законом та законодавством. Поєднання професійної діяльності на фондовому ринку з іншими видами професійної діяльності, за винятком банківської, не допускається, крім випадків, передбачених законом.

На фондовому ринку здійснюються такі види професійної діяльності: діяльність з торгівлі цінними паперами; діяльність з управління активами інституційних інвесторів;

депозитарна діяльність; діяльність з організації торгівлі на фондовому ринку.

Професійна діяльність на фондовому ринку здійснюється виключно на підставі ліцензії, що видається Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку. Перелік документів, необхідних для отримання ліцензії, порядок її видачі та анулювання встановлюються Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку.

Професійна діяльність учасників фондового ринку, крім депозитаріїв та фондових бірж, здійснюється за умови членства щонайменше в одній саморегулівній організації.

Судом встановлено, що ТОВ СІМКОРД не здійснює діяльність на фондовому ринку, відповідна ліцензія компанії не видавалась. Діяльність позивача не пов`язана з фінансовими інструментами та наданням послуг фінансового чи інвестиційного характеру, тобто товариство не здійснює професійну діяльність на ринку цінних паперів. Доказів зворотного відповідачем суду не надано.

Таким чином, зважаючи на завдання та функції Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, відповідач не мав повноважень відносити проект "Система Bitbon" до сумнівних інвестиційних проектів.

Тобто, по суті спору відповідач, здійснюючі перевірку діяльності ТОВ СІМКОРД обмежився формальним підходом, прийнявши за основу лише інформацію, наявну в інтернеті, та адвокатський запит.

Таким чином, не з`ясувавши всіх обставин, відповідач вчинив оскаржувані дії, що не відповідають вимогам статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а відтак наявні підстави для визнання таких дій протиправними.

Отже, доводи Комісії про те, що внесення проекту "Система Bitbon" до списку сумнівних інвестиційних проектів було здійснено за результатами здійснення контролю за виконанням позивачем відповідних завдань, передбачених законодавством, а саме захист прав інвесторів шляхом здійснення заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства на ринку цінних паперів, не відповідають дійсним обставинам, оскільки жодні контрольні заходи не можуть стосуватися ТОВ СІМКОРД, що здійснює діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем.

Таким чином, Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку здійснено протиправні дії щодо здійснення контролю (нагляду) за діяльністю Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" та внесення проекту "Система Bitbon" до списку сумнівних інвестиційних проектів та як наслідок, наявність підстав для зобов`язання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку виключити проект Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" - "Система Bitbon" зі списку сумнівних інвестиційних проектів, що ведеться на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Крім того, суд звертає увагу, що як слідує з Протоколу №9 Комітету від 26.12.2022, відповідач прийняв рішення про внесення проекту позивача до списку сумнівних інвестиційних проектів, зазначивши про встановлення його відповідності одразу декільком з "10 ознак сумнівності інвестиційних проектів", тобто без зазначення конкретних ознак, підстав та обґрунтувань, в той час як суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих рішень.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку негайно припинити вести публічний список (реєстр) "списку сумнівних інвестиційних проектів", суд вважає такі вимоги необґрунтованими, оскільки за відповідними положеннями законодавства, які згадувались вище, запроваджено ведення на офіційній веб-сторінці Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку списку осіб, які були визначені Комітетом з питань нагляду та контролю за функціонуванням ринків капіталу та організованих товарних ринків як такі, що мають ознаки сумнівності та/або ознаки недобросовісного залучення коштів громадян, а отже, як наслідок, ведення списку сумнівних інвестиційних проектів є дискреційними повноваженнями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

Поняття дискреційних повноважень наведене, зокрема, у Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до яких під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з позицією Верховного Суду, яка сформована у постановах від 13 лютого 2018 року у справі №361/7567/15-а, від 07 березня 2018 року у справі №569/15527/16-а, від 20 березня 2018 року у справа №461/2579/17, від 20 березня 2018 року у справі №820/4554/17, від 03 квітня 2018 року у справі №569/16681/16-а та від 12 квітня 2018 року у справі №826/8803/15, дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, в межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними).

Крім того, повноваження відповідача щодо ведення на офіційній веб-сторінці Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку списку сумнівних інвестиційних проектів підтверджені Наказом Голови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку Про публікування інформації щодо осіб, діяльність яких має ознаки недобросовісного залучення коштів громадян під виглядом інвестиційних проектів від 21.09.2021 №147, який не є предметом оскарження.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог щодо зобов`язання відповідача припинити вести список сумнівних інвестиційних проектів.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, м. Харків, 61045, ) до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (вул. Князів Острозьких, буд. 8, к. 30, м. Київ, 01010, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо здійснення контролю (нагляду) за діяльністю Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" та внесення проекту "Система Bitbon" до списку сумнівних інвестиційних проектів.

Зобов`язати Національну комісію з цінних паперів та фондового ринку виключити проект Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" - "Система Bitbon" зі списку сумнівних інвестиційних проектів, що ведеться на офіційному веб-сайті Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (вул. Князів Острозьких, буд. 8, к. 30, м. Київ, 01010, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СІМКОРД" (вул. Отакара Яроша, буд. 18, м. Харків, 61045, ) судовий збір у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, з урахуванням приписів п. 3 Прикінцевих положень КАС України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Біленський О.О.