Справа № 460/18562/23
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань залишення позовної заяви без розгляду
Керівник Здолбунівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Державної комісія України по запасах корисних копалин, Державної служби геології та надр України, Рівненської обласної ради, Товариства з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані» (далі - відповідач), в якому просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати протокол №4653 від 26.12.2018 засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин; 2) визнати протиправним та скасувати рішення двадцять сьомої сесії сьомого скликання Рівненської обласної ради сьомого скликання №1483 від 30.08.2019 «Про погодження надання надр у користування товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані» з метою видобування базальтів Великомидського родовища, що знаходиться у Костопільському районі Рівненської області»; 3) визнати протиправним тa скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 12.02.2020 № 6396, виданий Державною службою геології та надр України Товариству з обмеженою відповідальністю «Терабуд компані». Крім іншого, прокурор у позові заявляє, що підставою для звернення до суду з цим позовом в інтересах держави є відсутність органу, уповноваженого здійснювати контроль за додержанням законності під час розгляду Держгеонадра України, ДКЗ України матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ та погодження обласною радою надання спеціального дозволу на користування надрами, у спосіб, обраний прокурором, а саме - шляхом звернення до суду про визнання протиправними дій та рішень відповідних органів.
Ухвалою суду від 07.08.2023 відкрито провадження у справі та вирішено розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
16.08.2023 та 21.08.2023 від Рівненської обласної ради та Державної комісії України по запасах корисних копалин, відповідно, надійшли клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Вказані клопотання обґрунтовані тим, що до повноважень здійснення контролю за законністю процедури отримання надр у користування відноситься Держгеонадра, Мінприроди та Держекоінспекція. Окрім того у Кабінету Міністрів України та Державної регуляторної служби України наявні повноваження на звернення до суду з позовом про оскарження рішень Держгеонадра та ДКЗ України.
В свою чергу, у відповіді на відзив прокурор наполягає на відсутності суб`єкта владних повноважень, який має право на звернення до суду з позовом про визнання протиправними та скасування протоколів ДКЗ, рішень органів місцевого самоврядування та спеціальних дозволів на користування надрами.
Клопотання відповідачів про залишення позову без розгляду розглядається у порядку письмового провадження без виклику сторін у порядку ч. 3 ст. 166 КАС України, оскільки положення Кодексу адміністративного судочинства України не встановлює обов`язку проводити судове засідання при розгляді такої категорії клопотань.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вирішуючи питання щодо наявності підстав для встановлення відповідачу строку для подання звіту про виконання судового рішення, суд зазначає наступне.
Враховуючи всі доводи та аргументи відповідачів, які викладені у клопотаннях про залишення позову без розгляду, варто звернути увагу на те, що аналогічні твердження вже були предметом розгляду у Верховному Суді та викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду у справі № 240/401/19 від 29.11.2022.
Так, Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 листопада 2022 року у справі № 240/401/19 відступив від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16 червня 2021 року у справі № 240/4936/18, та інших, де його застосовано, стосовно наявності в органів виконавчої влади повноважень на звернення до суду із позовом про оскарження рішень, дій чи бездіяльності ДКЗ України чи органу місцевого самоврядування та відсутності у зв`язку з цим у прокурора повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду для захисту інтересів держави у сфері дотримання процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.
Тобто, доводи та аргументи, які викладені відповідачами у клопотаннях в межах цієї справи, є аналогічними тим, які були предметом розгляду у Верховному Суді та були ним же спростовані у наведеній вище справі. Тому в межах цієї адміністративної справи відсутня необхідність аналізувати кожен аргумент відповідачів окремо.
Також у постанові від 01 грудня 2022 року у справа № 240/3448/19 за подібних правовідносин, Верховний Суд дійшов таких висновків:
«109. Також Суд зазначає, що зі змісту позовної заяви вбачається, що прокурор діє як самостійний позивач і не здійснює представництво інтересів держави в особі будь-якого з державних органів, що виконують функції контролю за дотриманням встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами (ДКЗ України або Житомирської обласної ради). При цьому, прокурор зазначав, що органи виконавчої влади, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням вищезазначеними органами встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами не наділені повноваженнями звертатися до суду з позовом про визнання незаконними та скасування дій та рішень ДКЗ України або відповідної ради у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами, а волевиявлення цих органів при виконанні своїх функцій, зокрема, щодо державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, прийняття до розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки та погодження видачі спеціального дозволу за результатами розгляду цих матеріалів, не відповідає чинному законодавству. Отже, самостійне звернення прокурора з цим позовом спрямовано виключно на захист та відновлення порушених інтересів держави.
10. Виходячи з таких критеріїв, у разі, якщо державний орган або орган місцевого самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу, саме прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В цьому випадку органи, які прийняли рішення чи вчинили дії, що, на думку прокурора, порушують інтереси держави - ДКЗ України та Житомирська ОР набувають статусу відповідача.
111. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 липня 2022 року у справі № 910/5201/19 та постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року у справі № 240/401/19.
112. На цій підставі Суд доходить висновку, що спеціальним законом, а саме - Кодексом України про надра не передбачено право будь-якого державного органу звертатися з позовом до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності державних органів у правовідносинах, що виникають у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.
113. Суд також враховує, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог законодавства про надра та встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами, а тому за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з відповідним позовом до суду, прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру».
За такого правого регулювання та враховуючи правову позицію Верховного Суду у подібних правовідносинах, суд уважає, що прокурор, звертаючись до суду з даною позовною заявою, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", відтак, правові підстави для залишення позовної заяви без розгляду відсутні
Керуючись статтями 166, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В :
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.О. Комшелюк