Справа № 360/1744/22
Суддя: І.В. Тихонов
Дата ухвалення: 2023-08-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

24 серпня 2023 рокум. ДніпроСправа № 360/1744/22

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Тихонов І.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) справу за позовом адвоката Гамова Владислава Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду звернувся адвокат Гамов Владислав Володимирович (представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач або ОСОБА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Луганській області (далі відповідач або ГУНП в Луганській області) в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 № 1542, в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності - капітана поліції ОСОБА_1 , спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління та накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Луганській області від 09.08.2022 № 304 о/с в частині звільнення - капітана поліції ОСОБА_1 , спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції України в Луганській області на користь позивача середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Луганській області на користь позивача судові витрати, понесені в результаті судового розгляду справи, в тому числі витрати на правову допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач проходив службу в Національній поліції на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області.

Наказом ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 №1542 та наказом від 09.08.2022 № 304 о/с відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за ст. 77 ч. 1 п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) позивача було звільнено зі служби в поліції.

Вищевказані накази позивач вважає протиправними та такими, що порушують його права та свободи, а отже підлягають скасуванню, оскільки при його звільненні відповідач не провів належного службового розслідування, порушив вимоги частин першої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту та пунктів 1, 4 розділу 5 Порядку № 893, а саме проведення службового розслідування полягає збиранні, перевірці та оцінці матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Не було зібрано й перевірено відомостей про обставини, що мають значення для справи, серед яких не прийнято до уваги те, що позивач: 1) виконуючи свої службові обов`язки, маючи на меті допомогти людині, що знаходиться у небезпечній ситуації, за відсутності керівництва прийняв рішення поїхати на службовому автомобілі задля рятування жінки; 2) навіть після ДТП, зі струсом головного мозку, акуботравмою, поганим самопочуттям, не тільки не покинув транспортний засіб, а й провив всю ніч біля пошкодженого автомобіля, щоб запобігти його знищенню або розкраданню; 3) на час виїзду 06.07.2022 позивач не перебував на службі, був в цивільному одягу, без посвідчення та без зброї; 4) табельна зброя позивача знаходилася за місцем дислокації поліцейських у м. Бахмуті, а не кинуте в приміщенні, до якого мають доступ якісь особи. При цьому позивач зауважує, що відповідачем взагалі не перевірялося де саме знаходилася зброя, чи мав хтось доступ до приміщення та чи була загроза втрати її.

На думку позивача, відповідачем не було належним чином встановлено в його діях складу дисциплінарного проступку, а також не враховано сумлінне ставлення його як поліцейського до служби, великий бойовий досвід, то рішення відповідача в частині накладення найсуворішого стягнення зі звільненням зі служби в поліції позивач вважає повністю необґрунтованим.

Ухвалою від 12 вересня 2022 року позовну заяву залишено без руху, запропоновано позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання ухвали усунути зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви.

Ухвалою від 27 вересня 2022 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 календарних днів з дня отримання ухвали суду.

05 жовтня 2022 року представником позивача вимоги ухвали суду від 27.09.2022 виконано, недоліки позовної заяви усунуто у строк, встановлений судом.

Ухвалою від 12 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази по справі.

Також суд зазначив, що питання дотримання позивачем строку на звернення до суду, буде вирішено судом на стадії судового розгляду по суті, після встановлення відповідних фактичних обставин на підставі наданих сторонами доказів.

26 жовтня 2022 року від Головного управління Національної поліції у Луганській області надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якого вказано, що позивачем пропущений строк звернення до суду, оскільки згідно ч. 4 ст. 31 Дисциплінарного статуту Національної поліції України поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.

Ухвалою від 12 грудня 2022 року вирішуючи вищезазначену заяву відповідача щодо залишення позовної заяви без розгляду, вирішено відмовити в задоволенні заяви представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Заяву представника Головного управління Національної поліції у Луганській області про залишення позовної заяви без розгляду задоволено. Позовну заяву адвоката Гамова В.В. в інтересах позивача до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишено без розгляду.

Постановою першого апеляційного адміністративного суду від 12 липня 2023 року апеляційну скаргу представника позивача - Гамова В.В. на ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року у справі № 360/1744/22 задоволено. Ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 12 грудня 2022 року у справі № 360/1744/22 - скасовано. Справу направлено до Луганського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Ухвалою від 24 липня 2023 року прийнято до свого провадження та продовжено розгляд адміністративної справи № 360/1744/22 з урахуванням вищезазначеної постанови апеляційного суду за позовом адвоката Гамова В.В. в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Розгляд справи продовжено за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників сторін.

Ухвалою від 24 серпня 2023 року задоволено клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Визнано поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

26 жовтня 2022 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить відмовити у задоволенні позову за необґрунтованістю з таких підстав.

Наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 №1356 було призначено проведення службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області та визначений склад дисциплінарної комісії.

Підставою видання наказу відповідача від 07.07.2022 №1356 слугував лист Луганського управління ДВБ НП України від 07.07.2022 № 1943/42-12/03-2022 «Про призначення службового розслідування», зі змісту якого слідує, що 07.07.2022 до зазначеного підрозділу поліції надійшла інформація щодо дорожньо-транспортної пригоди у м. Бахмут Донецької області за участі окремих працівників поліції ГУНП в Луганській області. Виїздом на місце пригоди, працівниками Луганського управління ДВБ НП України було встановлено, що спеціаліст-криміналіст слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській капітан поліції ОСОБА_1 , відповідно до вимог наказу ГУНП в Луганській області від 01.07.2022 №1317 «Про відрядження» перебуваючи у відрядженні у м. Бахмут Донецької області, 06.07.2022 близько 23.50 керував службовим автомобілем «Peugeot-301», н.з. НОМЕР_1 . Під час руху в районі будинку № 1 «а» по вул. Чайковського м. Бахмут, не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням виїхав на зустрічну смугу руху де скоїв наїзд на бордюрний камінь та в подальшому виїхав за межі проїзної частини.

Під час з`ясування обставин щодо скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови), у зв`язку з чим останньому було запропоновано пройти на місці події огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку з використанням технічного приладу ALCOTEST DRAGER або в медичному закладі, на що він відмовився.

У зв`язку з вищевикладеним відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали за ст. 124 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095699) та ч. 1 ст. 130 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095700).

Крім цього було встановлено, що разом з поліцейським ОСОБА_1 в службовому автомобілі перебував слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5, який також мав явні ознаки алкогольного сп`яніння.

05.08.2022 начальником ГУНП в Луганській області полковником поліції О. Григоровим було затверджено висновок за результатами службового розслідування призначеного наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 № 1356.

На підставі зібраних матеріалів під час службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла обґрунтованого висновку, що позивачем порушено вимоги п. 6, п. 13 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, вимог ч. 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , та не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про отримане повідомлення щодо необхідності надання допомоги місцевій жінці, порушенні вимог п.6 ч. 10 розділу I Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, що виразилося у залишені вогнепальної зброї (ПМ) та автоматичної зброї без нагляду, порушенні вимог п. 2 розділу III Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у використані службового автомобіля «Peugeot-301», н.з. НОМЕР_1 для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції.

Відповідач зазначив, що дисциплінарною комісією було забезпечено повне, всебічне і об`єктивне дослідження обставин подій, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень, де крім іншого суд дійшов висновку про те, що відмова поліцейського від проходження огляду на стан сп`яніння під час з`ясування обставин порушення ПДР або ДТП по суті є порушенням службової дисципліни. Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 17.07.2019 у справі №806/2557/17, від 19.05.2022 у справі № 480/4079/18 та інших.

З урахуванням викладеного вважає, що твердження позивача про відсутність у його діях складу дисциплінарного проступку необґрунтованими.

На підставі викладеного, просив суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих сторонами доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. 72-74 КАС України, суд прийшов до такого.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Рубіжанським МВ УДМС України в Луганській області 25 липня 2008 року), проходив службу на посаді спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області.

Наказом ГУНП в Луганській області від 04.04.2022 № 626 «Про відрядження» позивача зі зброєю відряджено для несення служби до Луганської області, з 14.03.2022.

Наказом від 08.05.2022 № 877 у зв`язку зі змінами військової обстановки на території Луганської області, здійснено зміну місця дислокації поліцейських Головного управління, відряджених для виконання службових завдань на територію Луганської області до м. Бахмут Донецької області.

Згідно до висновку службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно поліцейського ВП №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 встановлено, що 07.07.2022 до ГУНП в Луганській області надійшов лист Луганського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 07.07.2022 № 1943/42-12/03-2022 «Про призначення службового розслідування», зі змісту якого слідує, що 07.07.2022 до зазначеного підрозділу поліції надійшла інформація щодо дорожньо-транспортної пригоди у м.Бахмут Донецької області за участі окремих працівників поліції ГУНП в Луганській області.

Виїздом на місце пригоди, працівниками Луганського управління ДВБ НП України було встановлено, що спеціаліст-криміналіст слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській капітан поліції ОСОБА_1 , відповідно до вимог наказу ГУНП в Луганській області від 01.07.2022 №1317 «Про відрядження» перебуваючи у відрядженні у м. Бахмут Донецької області, 06.07.2022 близько 23:50 керував службовим автомобілем «Peugeot-301», н.з. НОМЕР_1 . Під час руху в районі будинку № 1 «а» по вул. Чайковського м. Бахмут, не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням виїхав на зустрічну смугу руху, де скоїв наїзд на бордюрний камінь та в подальшому виїхав за межі проїзної частини.

Під час з`ясування обставин щодо скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови), у зв`язку з чим останньому було запропоновано пройти на місці події огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку з використанням технічного приладу ALCOTEST DRAGER або в медичному закладі, на що він відмовився.

У зв`язку з вищевикладеним відносно капітана поліції ОСОБА_1 складено адміністративні матеріали за ст. 124 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095699) та ч. 1 ст. 130 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 095700).

Крім цього було встановлено, що разом з поліцейським ОСОБА_1 в службовому автомобілі перебував слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , який також мав явні ознаки алкогольного сп`яніння.

За вказаними фактами Луганське управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України у вище вказаному листі просить ГУНП в Луганській області провести службове розслідування.

Наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 № 1356 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» призначено проведення службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області та визначений склад дисциплінарної комісії.

Комісією УГІ ГУНП в Луганській області складено акт №337 від 09.07.2022 щодо відмови від ознайомлення позивача з наказом ГУНП в Луганській області від 07.07.2022 №1356 «Про призначення службового розслідування та створення дисціплінарної комісії» та витягом з наказу ГУНП в Луганській області по особовому складу від 08.07.2022 №270 о/с.

Наказом ГУНП в Луганській області від 20.07.2022 № 1431 продовжено термін проведення службового розслідування.

05.08.2022 за підписом начальника ГУНП в Луганській області Олега Григорова був затверджений висновок службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю службового транспортного засобу, складання адміністративних матеріалів відносно поліцейського ВП № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 , а також можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками поліції ГУНП в Луганській області.

Пунктом 2 висновку встановлено: за особисту недисциплінованість, порушення вимог п.6, п.13 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, вимог п.3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у не дотримані професійної етики, нетактовній та некоректній поведінці на місці події, що призвело до негативного впливу на імідж Національної поліції України, вимог ч. 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 № 100, що виразилось у неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля «Пежо-301», н.з. НОМЕР_1 , та не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про отримане повідомлення щодо необхідності надання допомоги місцевої жінки, порушенні вимоги п.6 ч.10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України від 01.02.2016 №70, що виразилося у залишені вогнепальної зброї (ПМ) та автоматичної зброї без нагляду, порушенні вимог п. 2 розділу ІІІ Порядку використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 № 757, що виразилося у використані службового автомобіля «Пежо-301», н.з. НОМЕР_1 , для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, а також відмові у виконанні законних вимог поліцейських щодо проходження медичного огляду на стан сп`яніння, що у свою чергу перешкоджало поліцейським СРПП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області виконувати їхні обов`язки капітана поліції ОСОБА_1 (0120773), спеціаліста-криміналіста, слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області було вирішено звільнити із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Луганській області від 09.08.2022 № 304 о/с відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 (0120773), спеціаліста - криміналіста слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького районного управління поліції ГУНП в Луганській області на підставі ст.77 ч.1 п.6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції), звільнено зі служби в поліції з 12.08.2022. Підстава: наказ ГУНП в Лугаській області від 05.08.2022 №1542.

Не погоджуючись із наказами ГУНП в Луганській області від 05.08.2022 № 1542 та від 09.08.2022 № 304 о/с, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи справу по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580).

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону №580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону № 580).

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Частиною 1 статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 1 статті 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (статті 12 Статуту).

Згідно із частиною 2 статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Статуту визначено поняття та порядок призначення службового розслідування.

Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частини перша-четверта статті 14 Статуту).

За приписами частини 1, 2 статті 15 Статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до частини першої статті 16 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день (частина 4 статті 16 Статуту).

Згідно частин 1 та 2 статті 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно із частиною 1 статті 22 Статуту дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

За частиною 3 статті 22 Статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

За частиною десятою статті 14 Статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893).

Відповідно до пунктів 2, 3, 4 Розділу І Порядку № 893 дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Керівник Національної поліції України має право утворювати дисциплінарні комісії із числа поліцейських та інших працівників будь-якого органу (підрозділу) поліції.

Згідно із пунктом 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 4 розділу V Порядку №893 визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків за письмовим наказом керівника проводиться службове розслідування про дисциплінарний проступок поліцейського.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Надаючи оцінку оскаржуваним наказам суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, в ході проведення службового розслідування встановлено, що позивач капітан поліції спеціаліст-криміналіст слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській та слідчий слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області ОСОБА_5, перебуваючи у службовому відрядженні у м. Бахмут Донецької області, 06.07.2022 приблизно о 23 год. 50 хв. здійснили виїзд на службовому автомобілі «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , з метою надання допомоги жінці, яка зателефонувала позивачу - ОСОБА_1 та повідомила, що її затиснуло в квартирі від вибухової хвилі.

Під час руху в районі будинку АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 , не вибравши безпечної швидкості руху та не впоравшись з керуванням, виїхав на зустрічну смугу руху де скоїв наїзд на бордюрний камінь та в подальшому виїхав за межі проїзної частини.

Під час з`ясування обставин щодо скоєння зазначеної дорожньо-транспортної пригоди у капітана поліції ОСОБА_1 були виявлені наявні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови).

07.07.2022 о 08 год. 20 хв. до Бахмутського районного відділу поліції надійшло анонімне повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду за участю автомобіля поліції «Peugeot-301», білого кольору, номерний знак НОМЕР_1 .

З пояснень ОСОБА_1 від 08.07.2022, наданих в ході службового розслідування вбачається, що він був відряджений до м. Бахмут Донецької області. Старший серед співробітників відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області був начальник відділу поліції № 1 полковник поліції ОСОБА_10, однак він 04.07.2022 виїхав за межі м. Бахмут, за сімейними обставинами, куди саме йому не відомо. При цьому повідомив, що йому не відомо хто залишився старшим на час відсутності ОСОБА_3 , однак до м. Бахмут приїхав заступник начальника відділу поліції підполковник поліції ОСОБА_4 разом з іншими співробітниками відділу поліції, в кількості 8 чоловік.

Також ОСОБА_1 повідомив, що він не пам`ятає, однак йому хтось телефонував з місцевих мешканців жіночої статті, яка прохала допомоги, у зв`язку з тим, що її затиснуло в квартирі від вибухової хвилі та вона не могла додзвонитися на лінію «102». Крім цього повідомив, що він не пам`ятає, однак на йогу думку, його зброя залишилась в розташуванні, а саме гуртожитку педагогічного коледжу, де базувалися співробітники поліції ГУНП в Луганській області. При цьому ОСОБА_1 повідомив, що він був у цивільному одязі, Приблизно 0 23:00 він спільно з ОСОБА_5 виїхали на службовому автомобілі «Пежо-301», н.з. НОМЕР_1 є зазначений автомобіль закріплений за відділом поліції, за якою особою він не знає. З початком бойових дій на вищезазначеному автомобілі їздили всі співробітники поліції відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області, які були відрядженні до Луганської області.

Він не пам`ятає, чи повідомляли вони, що поїхали разом з ОСОБА_2 на допомогу зазначеної жінці, а саме може комусь повідомляли, він не може згадати, тому що погана пам`ять. Спиртні напої він 06.07.2022 та 07.07.2022 не вживав, ОСОБА_2 за зовнішніми ознаками був нормальний. Під час слідування, перед автомобілем він побачив вибух, в результаті спрацювали подушки безпеки. Внаслідок вибуху автомобіль відкинуло на тротуар, вони вийшли з автомобіля та спробували його завести, однак нічого не виходило, після чого побачили неподалік від місця, де знаходився автомобіль воронку від вибуху, він зателефонував на лінію «102», повідомів про обстріл та пошкодження автомобіля, це було 06.07.2022 приблизно о 23:30 по 00:00 07.07.2022. Спробував зателефонувати керівництву, однак не зміг додзвонитися, не було зв`язку. Прийняли рішення охороняти службовий автомобіль, щоб його не розікрали. Що відбулось у подальшому, він не пам`ятає, тому що в результаті обстрілу він отримав акуботравму. Хто був за кермом автомобіля він не пам`ятає. Кому телефонувала жінка, якій потрібно була допомога він не пам`ятає. До дорожньо-транспортної пригоди та після дорожньо-транспортної пригоди алкогольної напої він не вживав. Також він не пам`ятає чи був у формі чи зі зброєю. Раніше 15.04.2022 та 08.05.2022, зі слів ОСОБА_1 , він отримав контузії та 06.07.2022 він також отримав контузію, у зв`язку з чим проходить лікування, тому на даний момент все згадати та пояснити не може з причини поганого самопочуття.

Щодо відомостей викладених у витязі з ЄРДР № 0002504 від 22.07.2022 за ч.3 ст.110 КК України, а саме перебуванні на службі та виконанні службових обов`язків він пояснити нічого не може у зв`язку з тим, що не пам`ятає після попадання під обстріл та отримання контузії.

Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі- заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП) регулює Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 08.02.2019 № 100 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.03.2019 за № 223/33194 (далі - Порядок № 100).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 100 визначено, що прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація.

У відповідності до пункту 6 розділу Порядку № 100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Згідно із пунктом 7 розділу ІІ Порядку № 100 поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Відповідно до п.2.5, пп.а) п. 2.9. та пп. д) п. 2.10 ПДР водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; у разі причетності до дорожньо-транспортної пригоди водій зобов`язаний повідомити про дорожньо-транспортну пригоду орган чи уповноважений підрозділ Національної поліції, записати прізвища та адреси очевидців, чекати прибуття поліцейських.

Згідно з листа УГІ ГУНП в Донецькій області від 26.07.2022 № 1795/55/01-2022, до ІТС ІПНП Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області внесена наступна інформація:

07.07.2022 о 08.20 ЄО №8473 надійшло анонімне повідомлення до Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області про те, що за адресою: м.Бахмут, вул.Чайковського, буд.1-А, на узбіччі знаходиться автомобіль поліції «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками дорожньо-транспортної пригоди, в салоні невідомі особи з ознаками сп`яніння;

07.07.2022 о 10.14 ЄО №8475, надійшло повідомлення на скорочений номер екстреного виклику поліції «102» від поліцейського ОСОБА_11, про те, що 06.07.2022 близько 23 год.50 хв., зі слів водія ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_3 відбулась дорожня-транспортна подія під час ворожих обстрілів, внаслідок чого був пошкоджений службовий автомобіль «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 .

Відповідно до наданої інформації від чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області, за вищевказаними повідомленнями виїжджала слідчо-оперативна група та відповідальний від керівництва Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області. Внаслідок огляду місця події, останніми не було виявлено наявних ознак обстрілів, інформація не знайшла свого підтвердження.

У період 06.07.2022 та 07.07.2022 до чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області та на скорочений номер екстреного виклику поліції «102» будь-яких звернень від спеціаліста-криміналіста слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області капітана поліції ОСОБА_1 та слідчого відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП ОСОБА_2 не надходило.

З пояснень начальника відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області полковника поліції ОСОБА_3 та заступника начальника відділу поліції начальника слідчого відділення відділу поліції № 1 Сєвєродонецького РУП ГУНП в Луганській області підполковника поліції ОСОБА_12 слідує, що в період з 18 год 00 хв. 06.07.2022 до 07 год 00 хв. 07.07.2022 про використання службового транспорту та необхідність 06.07.2022 надати допомогу жінці, яку затиснуло в квартирі після обстрілу, про обставини ДТП за участі службового транспорту, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не доповідалось.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону №580 поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до пункту 3 статті 1 Статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.

Наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила № 1179).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, серед іншого: професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Наявними матеріалами справи, а саме листом ГУНП в Луганській області від 26.07.2022 № 440/111/10-2022 підтверджується, що капітан поліції ОСОБА_1 не повідомив за скороченим номером екстреного виклику «102» або до чергової частини Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , та також не вжив заходів щодо реєстрації отриманого повідомлення від жінки, яка звернулась до поліцейського щодо надання їй допомоги, натомість безпідставно здійснив сумісно с слідчим відділення відділу поліції №1 Сєвєродонецького РУП ГУНП ОСОБА_5 виїзд на службовому транспорті за отриманим повідомленням про подію без його належної реєстрації, про що також не було повідомлено керівництву Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області.

Отже, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивачем вимог ч. 6 розділу ІІ наказу МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у неповідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , та не повідомленні за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про отримане повідомлення від місцевої жінки про необхідність надання допомоги.

Твердження позивача про те, що при його звільненні відповідач не провів належного службового розслідування, а саме не було зібрано й перевірено відомостей про обставини, що мають значення для справи, зокрема те, що маючи на меті допомогти людині, що знаходиться у небезпечній ситуації, позивач погодився поїхати на службовому автомобілі, судом відхиляються як необґрунтовані.

Суд вважає, що отримання повідомлення від місцевої жінки про необхідність надання відповідної допомоги не звільняє позивача як працівника поліції від обов`язку повідомити за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про вказану подію. Крім того, як свідчать пояснення позивача, надані під час службового розслідування, зазначено щодо необхідності надання відповідної допомоги жінці, отже позивач був обізнаний про вказану подію, і як працівник поліції мав вжити заходи з реєстрації отриманого повідомлення та вже після цього здійснювати подальші заходи реагування за таким повідомленням.

Твердження позивача щодо неврахування відповідачем під час проведення службового розслідування тих обставин, що після ДТП позивач з іншим співробітником не тільки не покинули транспортний засіб, а провели всю ніч з контузіями в пошкодженому автомобілі, щоб запобігти його знищенню або розкраданню, на увагу не заслуговують, оскільки не впливають на суть порушення, за яке позивача притягнуто до дисціплінарної відповідальності.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 вересня 2017 року №757, затверджений Порядок використання і зберігання транспортних засобів Національної поліції України, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 вересня 2017 р. за N 1198/31066 (далі Порядок №752).

Цей Порядок розроблено відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №877, Положення про Міністерство внутрішніх справ України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року №878, з метою регулювання правових відносин органів і підрозділів Національної поліції України, які мають на балансовому обліку та/або експлуатують транспортні засоби, у сфері придбання, використання, зберігання, технічного обслуговування і ремонту транспортних засобів, розроблення заходів щодо забезпечення безаварійної експлуатації службового автотранспорту, організації контролю за дотриманням безпеки дорожнього руху штатними та позаштатними водіями (пункт 1 розділу 1 Порядку №757) .

Пунктом 1 розділу ІІІ Порядку №752 визначено, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04 червня 2003 року №848 «Про впорядкування використання легкових автомобілів бюджетними установами та організаціями» всі транспортні засоби органів поліції використовуються виключно в службових цілях, для забезпечення оперативної і господарської діяльності в межах установлених лімітів та передбачених у їх кошторисах асигнувань.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку №752 використання транспортних засобів для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції, всупереч їх цільовому призначенню, штатній групі (підгрупі), у власних цілях, в інтересах сторонніх юридичних і фізичних осіб, а також понад установлені норми експлуатації заборонено. За всіма фактами нецільового використання транспортних засобів проводяться службові розслідування (перевірки), за результатами яких вживаються відповідні заходи реагування.

За наявності факту використання службового автомобіля «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , за незареєстрованим в установленому законом порядку повідомленням про подію, суд погоджує висновок відповідача про порушення позивачем вимог п. 2 розділу III Порядку № 757, що виразилося у використані службового автомобіля «Peugeot-301», номерний знак НОМЕР_1 , для виконання функцій, не пов`язаних із службовою діяльністю органів поліції.

Щодо порушення позивачем порядку зберігання зброї.

Згідно з наказом ГУНП в Луганській області від 04.04.2022 № 626 та від 08.05.2022 №877 позивач відряджений зі зброєю до м. Бахмут Донецької області для несення служби.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України 11 жовтня 2018 року № 828 затверджено Інструкцію з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05 листопада 2018 р. за № 1249/32701 (далі Інструкція №828).

Ця Інструкція, розроблена відповідно до Закону України «Про Національну поліцію», Положення про Національну поліцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 877, визначає організацію забезпечення зброєю, боєприпасами, спеціальними засобами, засобами індивідуального захисту, приладами та іншим захисним спорядженням (далі - озброєння) у Національній поліції України, їх зберігання та експлуатацію (пункт 1 розділу І Інструкції №828).

Розділом VII Інструкції №828 визначений порядок зберігання озброєння поза основним місцем несення служби.

Відповідно до пункту 1 розділу VII Інструкції №828 у разі відрядження поліцейських до інших населених пунктів з метою участі у заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, антитерористичній операції, інших заходах в умовах особливого періоду для виконання службово-бойових завдань дозволено зберігання озброєння при поліцейських, за якими його закріплено.

У разі такого відрядження поліцейському видають витяг із наказу, облікову картку зброї та боєприпасів поліцейського, який виїжджає у службове відрядження.

Згідно з пунктом 2 розділу VII Інструкції №828 зброя та боєприпаси, закріплені за поліцейськими, яких на нетривалий строк (до 30 календарних днів) відряджають до інших органів (підрозділів) поліції, тимчасово зберігаються в КЗЗ чергових частин цих органів (підрозділів) поліції на підставі витягу з наказу про відрядження, посвідчення про відрядження, службового посвідчення та облікової картки зброї та боєприпасів поліцейського, який виїжджає у службове відрядження, в якій оперативний черговий робить відмітку про отримання зброї та боєприпасів.

На довготривалий строк (понад 30 календарних днів) від інших органів (підрозділів) поліції на відповідальне зберігання озброєння приймають на підставі рішення керівництва органу (підрозділу) поліції та укладеного договору. Передання озброєння оформлюють актом приймання-передавання озброєння (додаток 15), перший примірник якого постійно знаходиться в черговій частині, другий - у підрозділі, який здійснює фінансове забезпечення та бухгалтерський облік, третій - в органі (підрозділі) поліції, який здав зброю (пункт 3 розділу VII Інструкції №828).

Матеріалами службового розслідування підтверджується, що позивач 06.07.2022 та 07.07.2022 перебував у цивільному одязі, без службового посвідчення та без вогнепальної зброї.

Позивач у своїх поясненнях від 14.07.2022, наданих під час службового розслідування, пояснив, що він не пам`ятає чи був у формі чи зі зброєю.

З матеріалів справи встановлено, що 07.07. 2022під час спілкування з іншими працівниками поліції на місті ДТП біля будинку АДРЕСА_3 , ОСОБА_1 перебував у цивільному одязі, без службового посвідчення та без вогнепальної зброї.

Зазначена обставина знайшла своє підтвердження у поясненнях позивача, так і інших поясненнях поліцейських, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також наданих відеозйомках здійснених під час спілкування позивача нецензурної лексики з поліцейськими які перебували при виконанні своїх обов`язків.

Зважаючи на вказані обставини встановлені службовим розслідуванням, суд дійшов висновку, що позивачем не дотримано вимоги Інструкції №828, оскільки не здійснено зберігання зброї у спосіб, визначений пунктом 2 розділу VII Інструкції №828.

Крім того, згідно пояснень ОСОБА_2 від 07.07.2022 встановлено, що перебуваючи після служби він 06.07.2022 приблизно о 21 годині після вжиття алкогольних напоїв разом з ОСОБА_1 за пропозицією позивача вирішили покататися містом Бахмут без будь-якої мети на службовому транспорті, за кермом якого перебував позивач.

У зв`язку з відмовою позивача від проходження медичного огляду та стан алкогольного сп`яніння було складено протокол за порушення ст.130 КУпАП.

Відповідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічної правові позиції викладені у постанові від 17.09.2019 у справі №806/2557/17, від 19.05.2022 у справі 480/4079/18 Верховного суду де суд дійшов висновку про те, що відмова поліцейського від проходження огляду н стан сп`яніння під час з`ясування обставин порушення ПДР або ДТП по сутті є порушенням службової дисципліни.

За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд констатує, що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни.

Суд зазначає, що неповідомлення поліцейським за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про дорожньо-транспортну пригоду за участю службового автомобіля та неповідомлення за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про отримане повідомлення про подію, недотримання нормативно-правових актів при поводженні зі зброєю, є такими, що компрометує позивача, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 20.12.2019 по справі № 804/2054/17, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та правомірність виданих відповідачем наказів.

Оскільки судом не встановлено підстав для задоволення вимог позивача про визнання протиправними наказів відповідача в частині звільнення зі служби в поліції, позовні вимоги щодо поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу також не підлягають задоволенню.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, оскільки в межах даної адміністративної справи основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, а відповідач як суб`єкт владних повноважень, на якого частиною другою статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, довів суду правомірність оскаржуваних рішень, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову належить відмовити повністю.

Питання по судових витратах не вирішується, оскільки позивач звільнений від їх сплати у встановленому порядку, а статтею 139 КАС України не передбачено їх стягнення у даних випадках.

Керуючись статтями 2, 8, 9, 19, 20, 32, 77, 132, 139, 205, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог адвоката Гамова Владислава Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Тихонов