Справа № 380/19646/23
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2023-08-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 серпня 2023 рокусправа № 380/19646/23

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Карп`як Оксана Орестівна розглянувши у м. Львові матеріали позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про зарахування на квартирний облік,-

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) до Військової частин НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) в якому просить суд:

Зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 зарахувати на квартирний облік капітана запасу ОСОБА_1 , з 07.08.1995 року.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за даним адміністративним позовом, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві, зокрема, зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Суд зауважує, що адміністративний позов завжди має індивідуальний характер і спрямований на захист конкретних прав, свобод чи інтересів особи в її особистих правовідносинах з певним суб`єктом владних повноважень.

Тому позовна заява має містити конкретизовані відомості про суб`єкта владних повноважень, який порушив права позивача, вказувати на суб`єктивне право, що підлягає захисту та яке порушив відповідач, обставини чи факти (події життя), з якими позивач пов`язує порушення свого суб`єктивного права та які утворюють привід для звернення до суду, а також містити конкретні вимоги до відповідача, які суд має застосувати з метою захисту порушеного права.

Згідно приписів ст. 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково (ч. 1).

У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 8-1) заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу (ч. 2).

Проте, суд зауважує на тому, що позовні вимоги позивача не відповідають наведеним приписам, адже у позовній заяві не вказано, які саме дії / бездіяльність та/або рішення відповідача вважаються протиправними, у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають конкретизації із обов`язковою вказівкою на те, у чому саме полягає протиправна дія / бездіяльність та/або рішення відповідача, якими на думку позивача порушено його права.

Щодо строків звернення до суду із даним позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 зарахувати на квартирний облік капітана запасу ОСОБА_1 , з 07.08.1995 року.

В той же час, за захистом своїх прав позивач звернувся до суду 21 серпня 2023 року, тобто з пропуском строку звернення до адміністративного суду.

Одночасно із позовною заявою позивачем, подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що в зв`язку з зміною судової практики Верховним Судом щодо підсудності такої категорії справ Самбірським міськрайонним судом ухвалою від 27.03.2023 року закрито провадження у справі з аналогічними позовними вимогами в порядку цивільно процесуального законодавства. Дані обставини є підставою для поновлення строку звернення до суду.

У зв`язку з чим, звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із даною позовною заявою.

Розглянувши заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та дослідивши документи додані до неї, суд зазначає наступне.

Згідно частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В силу правового регулювання частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відтак, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Згідно з пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності (частина 1 статті 2 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу").

Таким чином, військова служба як державна служба особливого характеру є публічною службою, а для спорів щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби законодавець встановив місячний строк звернення до адміністративного суду.

Із змісту адміністративного позову слідує, що предметом спору у цій справі є зобов`язання Військову частину НОМЕР_1 зарахувати на квартирний облік капітана запасу ОСОБА_1 , з 07.08.1995 року.

При цьому, встановлюючи момент, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, суд зазначає, що згідно Витягу з наказу Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України від 25.06.2010 року № 314, капітана ОСОБА_1 звільнено з військової служби у запас за підпунктом «в» пункту 6 (за віком) з правом носіння військової форми одягу.

Згідно довідки Західного територіального квартирно експлуатаційного управління, яка видана капітану ОСОБА_2 від 17.05.2010 року № 64, суддею встановлено, що останній перебував на квартирному обліку у Віській частині НОМЕР_1 з 07.08.1995 року складом сім`ї 3 (три) особи а також у списках осіб, які мають право на першочергове отримання жилих приміщень 07.08.1995 року.

Відповідно до листа Військової частини НОМЕР_1 від 02.07.2019 року № 402, повідомлено позивача зокрема про те, що станом на 26.06.2019 року у військовій частині НОМЕР_1 відсутні документи,що підтверджують перебування позивача на квартирному обліку.

Відтак, ключовим у питанні визначення строку звернення до адміністративного суду у даній справі є встановлення моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатись про порушення її прав чи інтересів.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку звернення до суду позивач, посилається на зміну правової позиції в даній категорії справ та необхідність поновлення строку звернення до суду.

В позовній заяві позивач вказує, що 01.07.2019 року на своє звернення отримав лист Військової частини НОМЕР_1 про відсутність в частині документів, що підтверджують його перебування на квартирному обліку та після повернення позивача із закордонного відрядження було укладено договір з адвокатом про надання правничої допомоги та на адвокатські запити отримано витяги з наказів про звільнення з військової служби та виключення зі списків військової частини, а також лист військової частини НОМЕР_1 про відсутність у військовій частині протоколів засідання житлової комісії, які б свідчили про постановку та зняття з квартирного обліку.

При цьому жодних доказів на підтвердження обставин того, що позивач перебував у закордонному відрядженні до суду не додає, у зв`язку із чим суд не може врахувати такі доводи.

Натомість як вже зазначалося судом раніше, позивач звернувся з первинним позовом до Самбірського міськрайонного суду Львівської області, однак не вказує коли саме він звернувся до суду з позовною заявою в порядку цивільного судочинства, та не подано доказів на підтвердження даних обставин.

Подана до суду заява про поновлення строку звернення зводяться до того, що позивач за захистом своїх прав спочатку звернувся із позовною заявою до Самбірського міськрайонного суду та ґрунтуються на зміні судової практики щодо юрисдикції даних спорів.

Більше того, Самбірським міськрайонним судом Львівської області провадження у справі за позовом позивача закрито ухвалою від 27.03.2023, однак до адміністративного суду позивач звернуся лише 21.08.2023.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно надати до суду пояснення разом з підтверджуючими документами в обґрунтування дотримання ним процесуального строку звернення до суду або ж заяви про поновлення пропущеного строку із доказами поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням того, що позивачем не виконано вищевказаних вимог КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк позивачу для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя

ухвалив :

1. Позовну заяву - залишити без руху.

2 Позивачу усунути недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху; подати до канцелярії суду чи надіслати на адресу суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) документи, заяви, клопотання, вказані у мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У випадку невиконання вимог ухвали по усуненню недоліків позовної заяви у визначений термін, така буде вважатись неподаною та повернута позивачеві відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

СуддяКарп`як Оксана Орестівна