Справа № 520/2529/23
Суддя: Катунов В.В.
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Біленський О.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2023 р. Справа № 520/2529/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Катунова В.В.,

Суддів: Ральченка І.М. , Чалого І.С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.04.2023, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022 по справі № 520/2529/23

за позовом ОСОБА_1

до Харківського Національного університету внутрішніх справ

про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківського національного університету внутрішніх справ, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №21 від 11.01.2023 т.в.о. ректора Харківського національного університету внутрішніх справ полковника поліції Олександра Моргунова про застосування дисциплінарного стягнення - щодо звільнення із служби в поліції рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4-го курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" Харківського національного університету внутрішніх справ;

- визнати протиправним та скасувати наказ №16о/с від 16.01.2023 ректора Харківського національного університету внутрішніх справ генерала поліції третього рангу Валерія Сокуренко по особовому складу про відрахування з числа курсантів рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4-го курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" Харківського національного університету внутрішніх справ;

- поновити на службі в поліції та навчанні рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4-го курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" Харківського національного університету внутрішніх справ за кошти державного бюджету;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на службі в поліції та навчанні рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4-го курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" Харківського національного університету внутрішніх справ за кошти державного бюджету денної форми здобуття освіти;

- стягнути з Харківського національного університету внутрішніх справ на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 50 000,00 (п`ятдесят тисяч) грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 11.04.2023 адміністративний позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач звернувся із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Учасниками по даній справі було отримано копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду від 13.07.2023 року про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. відповідачем отримано копію апеляційної скарги відповідача, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що з 15.08.2019 по 18.01.2023 ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України, а саме в Харківському національному університеті внутрішніх справ (далі - ХНУВС) курсантом факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування".

11.01.2023 наказом т.в.о. ректора ХНУВС №21 "Про застосування дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, скоєння дій, які підривають авторитет та довіру до поліції і поліцейських в очах громадськості, дискредитують звання рядового і начальницького складу правоохоронного органу, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку і несумісний із продовженням навчання у складі курсантів ХНУВС та проходженням служби в Національній поліції України, грубе порушення службової дисципліни, вимог Присяги на вірність Українському народові, пп. 1, 2, 5, 6 частини 1, частини 2 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII, пп. 1, 2, 4, 5, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, п. 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та іншій події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, п. 7 розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, курсанта 4 курсу факультету №1 ХНУВС рядового поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Наказом ректора ХНУВС від 16.01.2023 №16 о/с "По особовому складу" рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4 курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" ХНУВС відраховано з числа курсантів та звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 18.01.2023.

Підставою для прийняття вказаного наказу став наказ ХНУВС від 11.01.2023 №21.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт вчинення дисциплінарного проступку є доведеним, накази відповідачем прийняті у порядку та спосіб, встановлений чинним законодавством.

Апелянт у своїй скарзі зазначає, що судом першої інстанції було неповно та неналежним чином досліджено докази та обставини справи, що призвело до неправомірного застосування норм права. Зокрема, апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції не надано правої оцінки доводам позивача про те, що він був вимушений написати заяви про працевлаштування на тимчасово окупованій території України, оскільки від цього залежало його життя та життя його родини. Також вказує, що судом першої інстанції не враховано, що жодного разу він не працював на окупаційну владу та заробітної плати не отримував. Зазначає, що посилання відповідача про причетність його до колабораціонізму є абсурдним та принижує його честь та гідність, поплюжить його репутацію. Мотивуючи апеляційну скаргу позивач також вказав про те, що Харківським національним університетом внутрішніх справ до 24.02.2022 не було доведено курсантам університету, що робити особі, якщо її оточили війська іншої країни та вона не може виїхати з окупованої території. Крім того, зазначив, що в Україні гарантується право особи на освіту незалежно від її політичних поглядів чи вподобань, а порядок відрахування студентів не ставиться у залежність від публічного висловлення здобувачем освіти власних думок, переконань та оцінок політичних процесів. Також, ректор вищого навчального закладу не наділений повноваженнями з надання правової оцінки наявності чи відсутності в діях студентів ознак кримінальних правопорушень у формі злочинів проти основ національної безпеки. Керівник вищого навчального закладу не наділений правом відраховувати студентів з підстав, не передбачених законами України та локальними актами навчального закладу.

Колегія суддів погоджується з рішенням суду першої інстанції та вважає доводи апелянта безпідставними, враховуючи наступне.

Спірні правовідносини регулюються, зокрема, Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч. 1 ст. 77).

Згідно з ч. 2 та ч. 3 ст. 77 Закону №580-VIII днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

День звільнення вважається останнім днем служби.

Види відповідальності поліцейських встановлені ст. 19 Закону №580-VIII, згідно з якою у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, визначено, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частинами 1, 3 та 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію»).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (п. 1 розділ І Порядку).

Згідно з п. 2 розд. І Порядку у цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях:

уповноважений керівник - Міністр внутрішніх справ України, службова особа поліції, ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділені повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 4 розділу ІІ Порядку у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Повідомлення особи про ініціювання щодо нього службового розслідування законодавством не передбачено.

Відповідно до п.п. 2, 3 та 5 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807), поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

- користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 6 розділу IV Порядку повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Відповідно до п. 7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до п.п. 8 та 10 розділу V Порядку за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Поліцейського, який притягається до відповідальності, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі повідомляють про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

Згідно з п.п. 13 та 14 розділу V Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Відповідно до п. 15 розділу V Порядку якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Згідно з п. 18 розділу V Порядку під час розгляду справи у формі відкритого засідання обговорення та прийняття дисциплінарною комісією рішень за результатами розгляду справи можуть здійснюватися відкрито або за рішенням зазначеної комісії за відсутності осіб, викликаних на таке засідання.

З 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан, який діє і дотепер.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яка визначає особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану, у період дії воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Уповноважений керівник - ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання (ректор Харківського національного університету внутрішніх справ) не приймав рішення про розгляд справи щодо позивача дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, тому розгляд справи проводився у формі письмового провадження, що відповідало наведеним положенням законодавства.

Відповідно до п.п. 2, 7 та 9 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно з п 1 розділу VII Порядку у разі, якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. ч. 3-5 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є, зокрема:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Згідно з ч. ч. 7-9 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Аналогічні положення містяться в п. 2 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Частиною 5 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що повноваження ректорів вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, щодо застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських, які проходять службу або навчаються в таких навчальних закладах, визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Положення про повноваження ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, із застосування заохочень і дисциплінарних стягнень, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 25.03.2019 №209 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29 березня 2019 р. за №325/33296).

Відповідно до пп. 2 п. 5 вказаного Положення ректор ЗВО МВС (закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання МВС) уповноважений застосовувати такі види дисциплінарних стягнень, передбачені статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII: до поліцейських, які здобувають вищу освіту на певному рівні вищої освіти у ЗВО МВС на денній формі навчання: призначення курсантів (слухачів) поза чергою в наряд - до п`яти нарядів; зауваження; догана; сувора догана; звільнення з посади курсантів (слухачів); звільнення зі служби в поліції курсантів, яким первинне звання молодшого складу поліції присвоєно керівником ЗВО МВС.

Відповідно до абз. 4 п. 2.1 Положення про порядок відрахування, переривання навчання, поновлення і переведення курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів МВС, що затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.09.2009 №381, курсант (слухач) може бути відрахований із ВНЗ (вищого навчального закладу МВС) за одноразове грубе порушення навчальної (службової) дисципліни, правил внутрішнього розпорядку ВНЗ.

Таким чином, вищенаведені норми визначають, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що підставою для прийняття спірних наказів відповідачем було проведено службове розслідування, яке суд першої інстанції вважає таким, що проведено з дотриманням порядку його проведення, всестороньо і у повній мірі, з дослідженням всіх обставин, з чим й погоджується суд апеляційної інстанції.

Так, відповідно до наказу Міністерства внутрішніх справ України від 01 березня 2022 року №84 "Про тимчасову дислокацію Харківського національного університету внутрішніх справ" 05 березня 2022 року особовий склад університету передислоковано на територію Львівського державного університету внутрішніх справ (фактично за адресою: с. Верещиця Яворівського району Львівської області).

Відповідно до наказу ХНУВС від 02 червня 2022 року №194 "Про передислокацію особового складу ХНУВС для організації освітнього процесу" та наказу МВС України від 06 липня 2022 року №231 "Про тимчасове переміщення Харківського національного університету внутрішніх справ" місцезнаходження ХНУВС повторно змінено шляхом тимчасового переміщення (зокрема факультету № 2 - до м. Вінниця).

Наказом ХНУВС від 12.08.2022 №295 о/с ОСОБА_1 , курсанта 4 курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування", відраховано та звільнено зі служби в Національній поліції України.

03.10.2022 від ОСОБА_1 на ім`я ректора ХНУВС надійшла заява щодо відновлення в рядах Національної поліції України, в якій надано пояснення щодо відсутності у період з 24.02.2022 до 03.10.2022 у розташуванні ХНУВС та на службі у зв`язку з перебуванням в районах Харківської області в зоні безпосереднього проведення бойових дій, неможливістю залишити тимчасово окуповану територію України.

За висновком проведеного службового розслідування стосовно колишнього курсанта університету ОСОБА_1 від 23.11.2022, відомостей, які б свідчили про порушення ОСОБА_1 вимог Присяги, службової дисципліни і законності, співпрацю з колаборантами, представниками збройних сил та спецслужб окупантів, у ході службового розслідування не встановлено, причини відсутності у період з 24.02.2022 до 03.10.2022 у розташуванні ХНУВС та на службі визнані поважними, заяву ОСОБА_1 про поновлення на службі задоволено.

Наказом ректора ХНУВС від 05.12.2022 №486 о/с "По особовому складу" скасовано наказ ХНУВС від 12.08.2022 №295 о/с в частині відрахування з числа курсантів та звільнення зі служби в Національній поліції України ОСОБА_1 .

З метою перевірки інформації, що надійшла до ХНУВС з Управління головної інспекції ГУНП в Харківській області за вих. №1444/119-15/01-2022 від 13.12.2022 щодо можливого виконання курсантом 4 курсу факультету №1 рядовим поліції ОСОБА_1 трудових обов`язків під час перебування на тимчасово окупованій території України та причетності до колабораційної діяльності, призначено службове розслідування, для чого утворено відповідну дисциплінарну комісію, про що видано наказ ректора ХНУВС від 13.12.2022 №695.

Наказом ректора ХНУВС від 28.12.2022 №736 строк проведення службового розслідування продовжено на 15 календарних днів.

Згідно з наказом т.в.о. ректора ХНУВС від 03.01.2023 №2, на час проведення службового розслідування ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків та відкликано зі стажування на посаді з 09.01.2023.

10.01.2023 позивачем надані письмові пояснення, в яких він зазначав, що з 03.03.2022 перебував на тимчасово окупованій території України у м. Балаклія, з території якої декілька разів намагався виїхати протягом березня - травня 2022 року. Після невдалих спроб був викликаний на допит військовослужбовцями рф, де написав власноруч заяву на прийняття на службу до "народної міліції" та декілька разів виходив на службу, але ніяких обов`язків не виконував, заробітну плату не отримував. Наприкінці серпня 2022 року через брак продуктів харчування та грошових коштів написав заяву про зарахування до Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості на посаду тренера з гирьового спорту, однак заняття не проводив, приходив до центру тренуватись, грошових коштів не отримував.

За результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів, в тому числі, матеріалів перевірки за фактом можливої колабораційної діяльності курсанта ОСОБА_1 , проведеної Управлінням головної інспекції ГУНП в Харківській області, службової характеристики ОСОБА_1 , відібраних пояснень, копій заяв ОСОБА_1 про призначення позивача до так званої "народної міліції" та тренером з гирьового спорту до відділу освіти окупаційної влади, датовані 13.06.2022 та 25.07.022 відповідно, складено висновок службового розслідування від 11.01.2023 №1/120, яким, зокрема, визнано, що курсант факультету №1 ХНУВС рядовий поліції ОСОБА_1 , будучи повнолітнім дієздатним громадянином України, на якого в повній мірі поширюються вимоги національного законодавства, якого відповідно до наказу ХНУВС від 19.07.2019 №240 о/с було прийнято на службу до Національної поліції України, зараховано курсантом денної форми навчання до факультету №1 ХНУВС за спеціальністю 081 "Право" (термін навчання 4 роки) за напрямом підготовки "слідчі для органів досудового розслідування" з 15.08.2019, який 11.10.2019 склав Присягу на вірність Українському народові та зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністюнести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, з яким протягом навчання у складі курсантів ХНУВС уповноваженими особами університету було реалізовано всі необхідні організаційні, морально-психологічні, освітні, педагогічні, інформаційні, правові, культурно-просвітницькі, загальнопрофілактичні та індивідуально-виховні заходи, спрямовані на безумовне дотримання Конституції і законів України, Присяги,нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, нормативних та організаційно-розпорядчих актів ХНУВС з питань забезпечення службової дисципліни та законності, правил етичної поведінки поліцейських, будучи належним чином проінструктованим та достовірно обізнаним щодо дотримання вимог законності та службової дисципліни, охорони державної таємниці з метою захисту національної безпеки України, запобігання корупції, правил етичної поведінки поліцейських, обов`язку вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, маючи досвід проходження служби в Національній поліції України, маючи допуск до державної таємниці, опинившись на території України, яка внаслідок збройної агресії рф стала тимчасово окупованою, проживаючи на тимчасово окупованій території України у період з 03 березня до вересня 2022 року, достовірно розуміючи, що на момент вчинення вказаних дій є курсантом закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, що підпорядковане Міністерству внутрішніх справ України та має статус Національного, на початку травня 2022 року (точну дату встановити не вдалося) написав та передав особам, яких ідентифікував як "військові рф", "заяву на роботу в народну міліцію",автобіографію (у якій повідомив, що є курсантом Харківського національного університету внутрішніх справ) та надав копії документів, а також 13.06.2022 заяву про працевлаштування до "Балаклійського відділу поліції Ізюмського району" на посаду "поліцейського патрульно-постової служби", яку передав особі, що сприймав як відповідальну за кадрові питання працівницю так званої "адміністрації" на тимчасово окупованій території України, чим створив передумови для співпраці з державою-агресором, збройними формуваннями та/або окупаційною адміністрацією держави-агресора, виконання організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, 25.07.2022 фактично за власною ініціативою написав та передав особі, яку ідентифікував як "директора" Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості, що діяв на тимчасово окупованій території України, заяву про працевлаштування його до Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості на посаду тренера з гирьового спорту або до загальноосвітньої школи (зазначивши у цій же заяві, що є здобувачем освіти Харківського національного університету внутрішніх справ), розраховуючи на винагороду за виконання такої роботи у розмірі 15000 російських рублів, чим погодився на співпрацю з державою-агресором, збройними формуваннями та/або окупаційною адміністрацією держави-агресора, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора, після подання заяв про працевлаштування до органів створених всупереч встановленого порядку на тимчасово окупованій території України, ці заяви не відкликав, із заявами про звільнення з Балаклійського відділу поліції Ізюмського району, Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості або загальноосвітньої школи не звернувся, під час перебування на тимчасово окупованій території України (точну дату встановити не вдалося) безпідставно подав представникам окупаційної адміністрації заяву для безперешкодного перетину окупаційних блокпостів, маючи під час перебування на тимчасово окупованій території України стабільний зв`язок з підконтрольною Україною територіями (зокрема за допомогою мережі Інтернет), через побоювання невідворотності покарання за свої дії до правоохоронних органів України, керівництва курсу, факультету, ХНУВС з інформацією щодо можливого співробітництва з окупаційною владою, подання заяв та виконання трудових обов`язків "поліцейським патрульно-постової служби" та "тренером з гирьового спорту" не звернувся та продовжив приховувати вказані обставини навіть після деокупації м. Балаклія та появи можливості особисто звернутися до правоохоронних органів України, під час проведення у період з 24 жовтня до 24 листопада 2022 року "Службового розслідування стосовно перебування ОСОБА_1 на тимчасово окупованій території України" приховав від дисциплінарної комісії факт власноручного написання ним "заяви на роботу в народну міліцію" (на початку травня 2022 року), заяви від 13.06.2022 про працевлаштування до "Балаклійського відділу поліції Ізюмського району" на посаду "поліцейського патрульно-постової служби",заяви про працевлаштування його до Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості на посаду тренера з гирьового спорту або до загальноосвітньої школи (25.07.2022), перешкодив тим самим проведенню службового розслідування, ввів в оману дисциплінарну комісію, що потягло необ`єктивність прийнятих нею рішень, чим грубо порушив службову дисципліну, вимоги Присяги на вірність Українському народові, пп. 1, 2, 5, 6 частини 1, частини 2 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII, ч. 1, пп. 1, 2, 4, 5, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІП, абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 08.02.2019 №100, п. 7 розділуIV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, та вчинив дисциплінарний проступок з вищевикладеною юридичною кваліфікацією, скоїв дії, які підривають авторитет та довіру до поліції і поліцейських в очах громадськості, дискредитують звання рядового і начальницького складу правоохоронного органу, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку і несумісний із продовженням навчанням у складі курсантів Харківського національного університету внутрішніх справ та проходженням служби в Національній поліції України.

За вчинення дисциплінарного проступку позивача визнано таким, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

11.01.2023 висновок за матеріалами службового розслідування затверджений т.в.о. ректора ХНУВС.

11.01.2023 наказом т.в.о. ректора ХНУВС №21 "Про застосування дисциплінарного стягнення" за вчинення дисциплінарного проступку, скоєння дій, які підривають авторитет та довіру до поліції і поліцейських в очах громадськості, дискредитують звання рядового і начальницького складу правоохоронного органу, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку і несумісний із продовженням навчання у складі курсантів ХНУВС та проходженням служби в Національній поліції України, грубе порушення службової дисципліни, вимог Присяги на вірність Українському народові, пп. 1, 2, 5, 6 частини 1, частини 2 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII, пп. 1, 2, 4, 5, 6, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, абз. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179, п. 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та іншій події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, п. 7 розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, курсанта 4 курсу факультету №1 ХНУВС рядового поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Зміст вказаного наказу 18.01.2023 доведено до відома позивача, що підтверджується власноручним підписом ОСОБА_1 .

Наказом ректора ХНУВС від 16.01.2023 №16 о/с "По особовому складу" рядового поліції ОСОБА_1 , курсанта 4 курсу факультету №1 за спеціальністю "Право", напрям підготовки "слідчий для органів досудового розслідування" ХНУВС відраховано з числа курсантів та звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 18.01.2023.

Підставою для прийняття вказаного наказу став наказ ХНУВС від 11.01.2023 №21.

18.01.2023 до позивача доведений зміст наказу від 16.01.2023 №16 о/с та отримано його копію, що підтверджується особистим підписом позивача на цьому наказі та не заперечується сторонами.

Крім того, на виконання наказу ректора ХНУВС від 28.03.2016 №177 "Про проведення у ХНУВС Днів дисципліни" Дні дисципліни в підрозділі до лютого 2022 року проводилися регулярно, зібрані матеріали сформовано в окрему справу. До участі у Днях дисципліни залучався весь особовий склад. На засіданнях розглядався стан службової дисципліни, актуальні питання запобігання порушенням службової дисципліни, запобігання корупції, а також вивчалися нормативно-правові та організаційно-розпорядчі акти університету з питань службової діяльності, дисципліни та законності, дотримання розпорядку дня, вимог законодавства про освіту та запобігання корупції. Крім того, з проблемних питань службової дисципліни та профілактики порушень проводилися загальні збори курсу, до яких залучалися працівники відділення моніторингу відділу кадрового забезпечення. Відповідно до Указу Президента України від 18.05.2019 №286/2019 «Про Стратегію національно-патріотичного виховання дітей та молоді на 2020-2025 роки», Концепції національно-патріотичною виховання в Харківському національному університеті внутрішніх справ від 30.08.2017, планів національно-патріотичного виховання курсантів, студентів і слухачів Харківського національного університету внутрішніх справ на 2021 рік від 20.01.2021 №14/7, на 2022 рік від 17.01.2022 №14/3, у ХНУВС функціонує комплексна система національно-патріотичного виховання перемінного особового складу, яка включає духовно-моральне, культурно-історичне, громадсько-правове та військово-патріотичне виховання, виховання здорового способу життя молоді та метою якої є формування високої патріотичної свідомості, почуття любові до України, готовності до виконання громадянських і конституційних обов`язків, готовності до захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України.

Згідно з планами національно-патріотичного виховання курсантів, студентів і слухачів Харківського національного університету внутрішніх справ в університеті лише протягом 2021/2022 навчального року було проведено загалом більше 250 заходів з нагоди відзначення державних та професійних свят, історичних, пам`ятних, визначних, знаменних подій та релігійних свят у житті Українського народу, що проводилися у формі зустрічей, відеолекторіїв, бесід, інформаційно-виховних годин, уроків мужності, вечорів пам`яті, екскурсій, флешмобів, за участі ветеранської організації університету та ради ветеранів ГУНП в Харківській області було проведено тематичні зустрічі з курсантами.

До всіх вказаних заходів національно-патріотичного виховання протягом навчання у Харківському національному університеті внутрішніх справ залучався позивач.

Відповідні нормативно-правові акти з питань дотримання службової дисципліни і законності, законів України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції», «Про освіту», «Про вищу освіту», Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, ОСОБА_1 вивчалися протягом навчання в університеті.

Також, протягом навчання в університеті ОСОБА_1 опановано зокрема такі навчальні дисципліни: «Адміністративне право», «Конституційне право», «Кримінальне право», «Організаційно-правові основи діяльності Національної поліції», «Професійна етика. Ефективна комунікація», «Режим секретності». Ці та інші навчальні дисципліни, що викладалися, в обов`язковому порядку включали вивчення історичних подій та культурних традицій і в своїй сукупності формували національну свідомість та патріотизм, відданість Присязі та справі служіння Українському народові.

Проте, в порушення вимог законодавства, позивач, який проходив службу в Національній поліції України, написав та передав особам, яких ідентифікував як "військові рф", "заяву на роботу в народну міліцію", автобіографію, у якій повідомив, що є курсантом ХНУВС, надав копії документів про працевлаштування до "Балаклійського відділу поліції Ізюмського району" на посаду "поліцейського патрульно-постової служби", яку передав особі, що сприймав як відповідальну за кадрові питання так званої "адміністрації" на тимчасово окупованій території України, написав та передав особі, яку ідентифікував як «директора» Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості, що діяв на тимчасово окупованій території України, заяву про працевлаштування його до Балаклійського центру дитячої та юнацької творчості на посаду тренера з гирьового спорту або до загальноосвітньої школи (зазначивши у цій же заяві, що є здобувачем освіти Харківського національного університету внутрішніх справ), розраховуючи на винагороду за виконання такої роботи. Таким чином, позивач створив передумови для співпраці з державно-агресором, збройними формуваннями та/або окупаційною адміністрацією держави-агресора, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території. Дані дії позивача дискредитують органи державної влади, підривають авторитет курсанта та працівника Національної поліції і є несумісними зі службою в поліції та протирічать меті виховання та навчання у Харківському національному університеті внутрішніх справ.

Вказані обставини в ході розгляду справи підтверджені відповідними доказами, в тому числі письмовими поясненнями позивача.

Суд апеляційної інстанції враховує, що ОСОБА_1 , приймаючи Присягу на вірність Українському народові такого змісту, має усвідомлювати свою високу відповідальність у вірному служінні Українському народові, державі, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Тож, колегія суддів вважає правильним висновок службового розслідування, який був сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення, є співмірним до вчиненого проступку.

Вимоги ОСОБА_1 щодо поновлення його на службі та навчанні, а також стягнення моральної шкоди, не можуть бути задоволені, оскільки є похідними від перших вимог, у задоволенні яких судом відмовлено у повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги, не спростовують факт грубого порушення позивачем службової дисципліни та правомірності прийняття щодо нього наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності з реалізацією такого наказу наступним наказом про звільнення зі служби в поліції та відрахування з закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, п.29).

Також згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно ст. 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 11.04.2023 по справі № 520/2529/23 залишити без змін .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.В. Катунов
Судді І.М. Ральченко І.С. Чалий