Справа № 460/44627/22
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 рокуЛьвівСправа № 460/44627/22 пров. № А/857/7244/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М., Пліша М.А.,

за участі секретаря судового засідання Гриньків І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного Управління Національної поліції в Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року (суддя Поліщук О.В., м. Рівне, повний текст рішення складено 03 квітня 2023 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 у листопаді 2022 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного Управління Національної поліції в Рівненській області (далі ГУНП в Рівненській області), в якому просив: визнати протиправним та скасувати пункт 4 резолютивної частини наказу ГУНП в Рівненській області від 06.10.2022 № 728 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності"; визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Рівненській області № 204 о/с від 17.10.2022 "По особовому складу"; поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності; стягнути з ГУНП в Рівненській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржуваним наказом від 17.10.2022 № 204 о/с його звільнено зі служби в поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Підставою для прийняття вказаного наказу є наказ ГУНП в Рівненській області від 06.10.2022 № 728. Позивач зазначає, що висновки відповідача, викладені у висновку службового розслідування від 05.10.2022, які констатують порушення порядку проникнення позивачем 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві приватної власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 та перебування в ньому приблизно до 01 год 22 хв. 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 , зроблені з перевищенням наданих Конституцією України та Законами України повноважень. Зауважує, що проведення службового розслідування відбулося не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин, що мають значення для його розгляду. На думку позивача, у відповідача були відсутні підстави для прийняття оскаржуваного наказу № 204о/с від 17.10.2022 "По особовому складу". З підстав, наведених у позовній заяві, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року позов задоволено.

Не погодившись з ухваленим судовим рішення, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права,невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи,просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції було помилково зроблено висновок щодо неодноразового проведення службового розслідування з одних і тих же обставин, оскільки дисциплінарними комісіями встановлювалися у ході дисциплінарного провадження різні факти і з`ясовані обставини мають значення тільки для прийняття рішення у рамках своєї компетенції. Зазначає, що факт відмови надання пояснення під час службового розслідування свідчить про не сприяння ОСОБА_1 у проведенні якісної та повної перевірки всіх обставин події. Вказує, що відсутність обвинувального вироку суду не позбавляє дисциплінарну комісію можливості зробити висновок щодо наявності в діях поліцейського дисциплінарного проступку.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 06.01.2021 № 3 о/с "По особовому складу" старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 65 Закону України "Про Національну поліцію" (на рівнозначну посаду за ініціативою поліцейського та у зв`язку з скороченням штату або проведенням реорганізації) призначено заступником начальника відділення поліції № 7 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності, встановивши посадовий оклад 3000 гривень, надбавку за специфічні умови проходження служби в поліції в розмірі 60%, звільнивши з посади заступника начальника Корецького відділення поліції Костопільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

До Головного управління Національної поліції України в Рівненській області надійшла інформація про те, що ТУ ДБР, розташованим в м. Хмельницький, внесено відомості до ЄРДР № 0000026 від 08.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України. За попередньою інформацією нікому із працівників ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП про підозру у вказаному кримінальному провадженні не повідомлялось.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 544 від 25.04.2022 «Про призначення службового розслідування» призначено за вказаним фактом службове розслідування (т. 1, а.с. 208).

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 336 від 24.05.2022 позивача попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни у подальшій службовій діяльності (т. 1, а.с. 223 224).

Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції України від 24.05.2022 № 336 "Про притягнення дисциплінарної відповідальності" вбачається, що за порушення службової дисципліни п. 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст.1 , пп. 7 ст. 3 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", вимог пп. 1, 2, ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", що виразилося у неналежній організації службової діяльності підпорядкованого особового складу та відсутності контролю за обліком, отриманням та використанням поліцейськими відділення поліції № 7 Рівненського РУП ГУНП портативних відеореєстраторів, керуючись ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 1, 2, 3, 4, 11, 13 та п. 11 ст. 19 "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", заступника начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП з превентивної діяльності капітана ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни у подальшій службовій діяльності.

До Головного управління Національної поліції України в Рівненській області з Департаменту головної інспекції НП України надійшов лист старшого слідчого групи слідчого третього слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницький, щодо проведення службового розслідування за інформацією про можливе порушення службової дисципліни поліцейськими ВП № 7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що призвело до вручення їм повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України у кримінальному провадженні № 0000026.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 1091 від 02.08.2022 «Про призначення службового розслідування» призначено за вказаним фактом службове розслідування (т. 1, а.с. 225).

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 589 від 29.08.2022 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана за порушення службової дисципліни під час тимчасового виконання обов`язків начальника ВП № 7 Рівненського РУП (т. 1, а.с. 243 245).

Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції України від 29.08.2022 № 589 "Про притягнення дисциплінарної відповідальності" вбачається, що за порушення службової дисципліни під час тимчасового виконання обов`язків начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, недотримання присяги поліцейського, порушення вимог ст. 19, ст. 68 Конституції України, п. 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 2, 4, 5, ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пп. 2, 3 п. 4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, що виявилося у незабезпеченні організації належного пропускного режиму до адміністративного будинку підрозділу поліції, що у свою чергу призвело до не реєстрації 07.04.2022 осіб до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, не вчиненні дій з перевірки наявності правових підстав їх доставлення до підрозділу та своєчасного контролю за результатами вжиття до них заходів, заступнику начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності капітану поліції ОСОБА_1 відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ оголошено сувору догану.

До Головного управління Національної поліції в Рівненській області надійшли рапорти начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_7 стосовно повідомлення 02.09.2022, 05.09.2022 та 10.09.2022 у межах кримінального провадження № 0000026 від 08.04.2022 працівникам ввіреного йому підрозділу про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 127, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 162, та ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України (т. 1, а.с. 80).

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 1384 від 19.09.2022 «Про призначення службового розслідування» призначено за вказаним фактом службове розслідування (т. 1, а.с. 27).

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 30.09.2022 № 1444 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено строк проведення службового розслідування до 18.10.2022 (т. 1, а.с. 84).

05.10.2022 начальником ГУНП в Рівненській області Олексієм Камишанським затверджено висновок службового розслідування за фактом повідомлення 02.09.2022, 05.09.2022 та 10.09.2022 у межах кримінального провадження № 0000026 від 08.04.2022 окремими працівниками ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 127, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 162 та ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України (т. 1, а.с. 15 26).

Відповідно до висновку службового розслідування за порушення службової дисципліни, невиконання вимог статей 1, 2, 3, частин 1, 2 статті 7, частини 1 статті 8, частини 3 статті 11, пунктів 1, 2 та пункту 3 частини 1 статті 18, статей 23, 38 та 64 Закону України "Про Національну поліцію", статті 30 Конституції України, підпунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, п.п. 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ, Посадової інструкції заступника начальника BП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, що виразилося у порушенні порядку при проникненні 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві приватної власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 , та перебуванні у ньому приблизно до 01 год 22 хв 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 та інших передбачених законом підстав, як наслідок допущення вчинення дій, які несумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та у свою чергу дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів поліції, керуючись статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заступника начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності капітана поліції ОСОБА_1 , згідно з п. 6 ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції.

Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 06.10.2022 № 728 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" вбачається, що 02.09.2022 у кримінальному провадженні заступнику начальника відділення поліції № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 162 КК України, тобто у незаконному проникненні до іншого володіння особи, вчиненому службовою особою, групою осіб, та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України, а саме: у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що супроводжувалися насильством, за відсутності ознак катування, вчиненому групою осіб.

Зазначено, що за результатами службового розслідування в діях сержанта поліції ОСОБА_6 , лейтенанта поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_4 та капітана поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, що виявилося в порушенні ними вимог Конституції України, Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції, що призвело до неналежного вжиття заходів відносно ОСОБА_3 і ОСОБА_8 , а також до порушення встановленого законом порядку при проникненні 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 , та перебуванні у ньому приблизно до 01 год 22 хв 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 та інших передбачених законом підстав, як наслідок допущено вчинення дій, які самі по собі або у сукупності підривають рівень довіри до поліції та дискредитують звання поліцейського (т. 1, а.с. 11 14).

На підставі наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 06.10.2022 № 728 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" Головним управлінням Національної поліції України в Рівненській області видано наказ № 204 о/с від 17.10.2022 "По особовому складу", яким відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" за п. 6 ( у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) звільнено зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 заступника начальника відділення поліції № 7 Рівненського управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області з превентивної діяльності з 17.10.2022 (т. 1, а.с. 9).

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненською області від 12.09.2022 № 569/4468/22 підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, уродженця с. В. Скнит, Славутинського району Хмельницької області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , з вищою освітою, раніше не судимого, відсторонено від посади заступника начальника відділення поліції №7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, в межах строку досудового розслідування до 24.10.2022 (т. 1, зворотній бік а.с. 86 88).

Не погоджуючись з наказами Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 06.10.2022 № 728 та від 17.10.2022 № 204 о/с, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем при звільненні позивача за відсутності об`єктивності і всебічності проведеного службового розслідування, беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі Закон № 580-VIII).

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дія Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут), поширюється на осіб начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України та податкової міліції, які повинні неухильно додержуватися його вимог".

Згідно ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга стаття 1 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно ч. 2, ч. 3 ст. 14 Дисциплінарною статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування, яке призначається наказом керівника, що має повноваження застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 11 ст. 14 Дисциплінарною статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ч. 1, ч. 7 ст. 15 Дисциплінарною статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії., порядок створення яких та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

Згідно вимог ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Згідно ч. 3 ст. 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Так, частинами четвертою-шостою статті 19 Дисциплінарного статуту визначено пом`якшуючі та обтяжуючі обставини відповідальність поліцейського. При цьому перелік пом`якшуючих обставин не є вичерпним.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (п. 1 розділу І).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»; ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень; недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу; недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування; втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження; розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом; порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів; перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку; здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (п. 1 розділу V Порядку № 893).

Відповідно до п. 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 5 розділу VI Порядку № 893 передбачено, що у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

Отже, службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявності чи відсутності порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок тощо.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції та за скоєння проступку, який порочить його, як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

В межах спірних правовідносин вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та подальшого звільнення зі служби в поліції передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в діях ОСОБА_1 , незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію дії цієї особи отримали в рамках кримінального провадження.

Під час розгляду справи судом встановлено, що події, які відбулися 06.04.2022, перебувають в безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з висновками відповідача про порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та його звільненням зі служби в Національній поліції, які були предметом перевірки трьох службових розслідувань ГУНП в Рівненській області.

Апелянт зазначає, що судом першої інстанції було помилково зроблено висновок щодо неодноразового проведення службового розслідування з одних і тих же обставин, оскільки дисциплінарними комісіями встановлювалися у ході дисциплінарного провадження різні факти і з`ясовані обставини мають значення тільки для прийняття рішення у рамках своєї компетенції.

Висновок суду першої інстанції про те, що відповідач неодноразово проводив службове розслідування відносно ОСОБА_1 за один і той же дисциплінарний проступок ґрунтується на тому, що в ході судового розгляду судом першої інстанції досліджувались докази стосовно проведення наступних службових розслідувань.

Щодо першого службового розслідування.

Наказом ГУНП в Рівненській області від 25.04.2022 № 544 призначено службове розслідування за фактом отриманої УГІ ГУНП в Рівненській області інформації про те, що ТУ ДБР, розташованим в м. Хмельницький, внесено відомості до ЄРДР № 0000026 від 08.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України та 15.04.2022 на підставі ухвали Рівненського міського суду від 14.04.2022 № 569/4468/22 здійснювався обшук у службових кабінетах ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП. Визначено склад дисциплінарної комісії.

23.05.2022 начальником ГУНП в Рівненській області затверджено висновок службового розслідування за фактом внесення відомостей до ЄРДР № 0000026 від 08.04.2022 за ч. 2 ст. 365 КК України, за змістом якого дисциплінарна комісія встановила наступне.

"Зі змісту ухвали Рівненського міського суду від 14.04.2022 № 569/4468/22 встановлено, що 06.04.2022 близько 22:00 у групи осіб з числа співробітників ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП виник умисел на перевищення наданої їм влади та створення штучних доказів причетності гр. ОСОБА_3 до вчинення кримінальних правопорушень, перебуваючи за місцем проживання останнього, нанесли йому, а також іншим цивільним особам тілесні ушкодження різного ступеню тяжкості.

Після цього, працівники поліції затримали і арештували гр. ОСОБА_3 та решту цивільних осіб у службових кабінетах ВП № 7 Рівненського РУП, де продовжили наносити останнім тілесні ушкодження та застосували засоби сльозоточивої дії, чим спричинили вказаним особам тілесні ушкодження.

Зазначені обставини стали підставою для реєстрації ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП кримінальних проваджень № 0000038 від 07.04.2022 за ч. 1 ст. 296 КК України, № 0000039 від 07.04.2022 за ч. 1 ст. 309 КК України та № 0000040 від 07.04.2022 за ч. 2 ст. 263 КК України.

За попередньою інформацією нікому з працівників ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП про підозру в вказаному кримінальному провадженні не повідомлялось, нікого з поліцейських не затримували.

Також у висновку від 23.05.2022 зазначено, що на підставі зібраних матеріалів під час проведення службового розслідування відомості про вчинення неправомірних дій окремими працівниками відділення поліції № 7 РУП ГУНП щодо спричинення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_3 та іншим громадянам підтвердити чи спростувати не виявилось можливим. Водночас, зауважено, що питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції в частині можливої причетності до вчинення діянь, відповідальність за які передбачена Кримінальним кодексом України, вирішити у разі доведення їх винуватості у встановленому законом порядку.

Відповідно до висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Рівненській області 23.05.2022, за порушення службової дисципліни, п.п. 1, 2, 4, 5, ч. 3 ст. 1, п.п. 7 ст. 3 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилося у неналежній організації службової діяльності підпорядкованого особового складу та відсутності контролю за обліком, отриманням та використанням поліцейськими відділення поліції № 7 Рівненського РУП ГУНП портативних відеореєстраторів, керуючись ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", ст. 1, 2, 3, 4, 11, 13 та п. 11 ст. 19 "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", заступника начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП з превентивної діяльності капітана ОСОБА_1 попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни у подальшій службовій діяльності.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 336 від 24.05.2022 позивача попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни у подальшій службовій діяльності - за порушення службової дисципліни.

Щодо другого службового розслідування.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 1091 від 02.08.2022 призначено службове розслідування за фактом отриманого з Департаменту головної інспекції НП України листа старшого слідчого групи слідчого третього слідчого відділу ТУ ДБР, розташованого в м. Хмельницький, щодо проведення службового розслідування за інформацією про можливе порушення службової дисципліни поліцейськими ВП № 7 Рівненського районного управління поліції ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , що призвело до вручення їм повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України у кримінальному провадженні № 0000026.

23.08.2022 начальником ГУНП в Рівненській області затверджено висновок службового розслідування за фактами можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП, за змістом якого дисциплінарна комісія при наданні оцінки діям окремих працівників поліції щодо обставин, на які вказується у листах слідчого ДБР та прокуратури, в ході цього службового розслідування враховує результати, отримані при службовому розслідуванні, проведеному на підставі наказу ГУНП № 544 від 25.04.2022, оскільки складений та затверджений відповідний висновок та виданий на його підставі наказ ГУНП від 24.05.2022 № 336 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» є чинним та нескасованим у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Рівненській області 23.08.2022, за порушення службової дисципліни під час тимчасового виконання обов`язків начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області, недотримання присяги поліцейського, порушення вимог ст. 19, ст. 68 Конституції України, п. 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 2, 4, 5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пп. 2,3 п. 4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, що виявилося у незабезпеченні організації належного пропускного режиму до адміністративного будинку підрозділу поліції, що у свою чергу призвело до не реєстрації 07.04.2022 осіб до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, не вчиненні дій з перевірки наявності правових підстав їх доставлення до підрозділу та своєчасного контролю за результатами вжиття до них заходів, заступнику начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області з превентивної діяльності капітану поліції ОСОБА_1 відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ оголошено сувору догану.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 589 від 29.08.2022 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана за порушення службової дисципліни під час тимчасового виконання обов`язків начальника ВП № 7 Рівненського РУП.

Щодо третього службового розслідування.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 1091 від 19.09.2022 призначено службове розслідування за фактом повідомлення 02.09.2022, 05.09.2022 та 10.09.2022 у межах кримінального провадження № 0000026 від 08.04.2022 окремим працівникам ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 127, ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 162, та ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 30.09.2022 № 1444 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено строк проведення службового розслідування до 18.10.2022 .

05.10.2022 начальником ГУ НП в Рівненській області Олексієм Камишанським затверджено висновок службового розслідування за фактом повідомлення 02.09.2022, 05.09.2022 та 10.09.2022 у межах кримінального провадження № 0000026 від 08.04.2022 окремими працівниками ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 127, ч. 1 ст. 28, ч.1 ст. 162 та ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України.

Відповідно до висновку службового розслідування за порушення службової дисципліни, невиконання вимог статей 1, 2, 3, частин 1, 2 статті 7, частини 1 статті 8, частини 3 статті 11, пунктів 1, 2 та пункту 3 частини 1 статті 18, статей 23, 38 та 64 Закону України "Про Національну поліцію", статті 30 Конституції України, підпунктів 1, 2, 4, 5, 6 частини 3 статті 1, п.п. 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІ, Посадової інструкції заступника начальника BП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області, що виразилося у порушенні порядку при проникненні 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві приватної власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 , та перебуванні у ньому приблизно до 01 год 22 хв 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 та інших передбачених законом підстав, як наслідок допущення вчинення дій, які несумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та у свою чергу дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів поліції, керуючись статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заступника начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області з превентивної діяльності капітана поліції ОСОБА_1 , згідно з п. 6 ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 728 від 06.10.2022 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області від 06.10.2022 № 728 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" вбачається, що 02.09.2022 у кримінальному провадженні заступнику начальника відділення поліції № 7 Рівненського РУП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст.162 КК України, тобто у незаконному проникненні до іншого володіння особи, вчиненому службовою особою, групою осіб, та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України, а саме: у перевищенні службових повноважень, тобто умисному вчиненні працівником правоохоронного органу дій, які явно виходять за межі наданих йому повноважень, що супроводжувалися насильством, за відсутності ознак катування, вчиненому групою осіб.

Зазначено, що за результатами службового розслідування в діях сержанта поліції ОСОБА_6 , лейтенанта поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_4 та капітана поліції ОСОБА_1 встановлено порушення службової дисципліни, що утворює склад дисциплінарного проступку, що виявилося в порушенні ними вимог Конституції України, Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції, що призвело до неналежного вжиття заходів відносно ОСОБА_3 і ОСОБА_8 , а також до порушення встановленого законом порядку при проникненні 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 , та перебуванні у ньому приблизно до 01 год. 22 хв. 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 та інших передбачених законом підстав, як наслідок допущено вчинення дій, які самі по собі або у сукупності підривають рівень довіри до поліції та дискредитують звання поліцейського.

Зі змісту висновків службових розслідувань видно, що дисциплінарною комісією вже надана оцінка по суті дисциплінарного проступку позивача через призму правил професійної етики, що відображено у висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Рівненській області 23.08.2022 (щодо другого службового розслідування).

Зокрема, за порушення службової дисципліни під час тимчасового виконання обов`язків начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області, недотримання присяги поліцейського, порушення вимог ст. 19, ст. 68 Конституції України, п. 1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.1, 2, 4, 5, ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пп. 2,3 п. 4 розділу ІV Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440, що виявилося у незабезпеченні організації належного пропускного режиму до адміністративного будинку підрозділу поліції, що у свою чергу призвело до не реєстрації 07.04.2022 осіб до журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених, не вчиненні дій з перевірки наявності правових підстав їх доставлення до підрозділу та своєчасного контролю за результатами вжиття до них заходів, заступнику начальника ВП № 7 Рівненського РУП ГУ НП в Рівненській області з превентивної діяльності капітану поліції ОСОБА_1 відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ оголошено сувору догану.

Як наслідок, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції України в Рівненській області № 589 від 29.08.2022 на позивача накладено дисциплінарне стягнення - сувора догана.

Суд першої інстанції правильно застосував ч. 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту, згідно якого за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Наведеними вище нормативно-правовими актами не передбачено підстав для неодноразового проведення службового розслідування щодо одних і тих же обставин після притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на викладене, суд першої інстанції зробив правильний висновок про те, за однією подією відповідачем було проведено три службових розслідування, внаслідок яких позивача двічі притягнуто до дисциплінарної відповідальності, чим порушено процедуру проведення службового розслідування, яке покладено в основу звільнення.

У висновку службового розслідування, затвердженого 05.10.2022 начальником ГУНП в Рівненській області Олексієм Камишанським, зазначено, що дисциплінарною комісією аналізуються дії працівників поліції з позиції наявності порушення службової дисципліни, питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності хоч і прийнято на підставі установлених службовим розслідуванням відомостей, у тому ж числі наявних у матеріалах кримінального провадження, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

Зі змісту зазначеного висновку видно, що у ньому відсутні будь-які інші докази, крім матеріалів кримінального провадження № 0000026, що були здобуті в ході службового розслідування та надавали б підстави для висновку про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни .

Стосовно доводів апелянта про те, що факт відмови надання пояснення під час службового розслідування свідчить про не сприяння ОСОБА_1 у проведенні якісної та повної перевірки всіх обставин події, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з частиною п`ятою статті 15 Дисциплінарного статуту кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Частиною дев`ятою статті 15 Дисциплінарного статуту встановлено, що уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; 2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; 3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Отже, на поліцейських покладено обов`язок сприяти проведенню службового розслідування, у тому числі, надавати пояснення щодо відповідних обставин справи.

Поряд з цим, відповідно до частини другої статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови (частина третя статті 18 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, надання пояснень поліцейським, стосовно якого проводиться службове розслідування, є його правом, а не обов`язком.

Згідно з частиною першою статті 63 Конституції України особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

Відтак існує колізія правових норм:

з одного боку, статтею 15 Дисциплінарного статуту передбачено сприяти проведенню службового розслідування, у тому числі, надавати пояснення щодо відповідних обставин справи, що є обов`язком поліцейського; з іншого боку, відповідно до статті 63 Конституції України і статті 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитись від надання пояснень, і за це він не несе юридичної відповідальності.

Згідно з частиною третьою статті 7 КАС України у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Відтак, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що обов`язок поліцейського сприяти проведенню службового розслідування не позбавляє його конституційного права на відмову від надання пояснень стосовно себе, і за використання такого права він не може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Таким чином доводи апелянта про те, що позивач протиправно не сприяв у проведенні службового розслідування, відмовившись надати пояснення, є необґрунтованим і суперечить приписам статті 63 Конституції України і статті 18 Дисциплінарного статуту.

Стосовно покликань апелянта на те, що відсутність обвинувального вироку суду не позбавляє дисциплінарну комісію можливості зробити висновок щодо наявності в діях поліцейського дисциплінарного проступку.

З матеріалів справи вбачається, що висновок службового розслідування від 05.10.2022 містить лише повний виклад змісту повідомлення про підозру від 07.09.2022 та ухвали Рівненського міського суду від 12.09.2022 у справі № 569/4468/22 про відсторонення від посади. Тобто, нових фактів, аніж ті, що зазначені в повідомленні про підозру та ухвалі суду, висновком службового розслідування не встановлено.

Відтворення у висновку службового розслідування фабули кримінального правопорушення чи інших обставин, наведених у рішеннях слідчого (прокурора, слідчого судді) в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення, а так само відтворення у висновку службового розслідування внесених до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей, не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Аналогічна позиція викладена в постанові КАС ВС від 17.03.2020 в справі № 818/25/17.

Слід зазначити, що за вимогами Порядку проведення службових розслідувань, Дисциплінарного статуту висновки службового розслідування мають ґрунтуватись на фактичних обставинах, підтверджуватись належними доказами та не можуть ґрунтуватись на припущеннях.

Натомість, згідно матеріалів службового розслідування, доказів на підтвердження вчинення комісією дій під час проведення службового розслідування з метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, суду надано не було. Комісія фактично обмежилася лише наявною інформацією про проведене кримінальне провадження та врученням підозри позивачу.

Відтак висновок службового розслідування про те, що ОСОБА_1 , вчинив дії, що виразились у неналежному вжитті заходів щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_8 , внаслідок чого не дотримано права і свободи останніх, а також у порушенні встановленого законом порядку при проникненні 06.04.2022 до домогосподарства, належного на праві приватної власності ОСОБА_2 , що за адресою: АДРЕСА_1 та перебуванні у ньому приблизно до 01:22 год 07.04.2022 без дозволу власника і користувача ОСОБА_3 та інших передбачених законом підстав ґрунтуються виключно на показаннях потерпілих ОСОБА_3 , ОСОБА_9 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , які підлягають перевірці та оцінці судом під час розгляду кримінального провадження № 0000026 від 08.04.2022.

В аспекті спірних правовідносин варто зауважити, що з`ясування обставин, які слугували приводом для службового розслідування (реєстрація кримінального провадження за ознаками скоєння кримінального правопорушення), не може обмежуватися лише проміжними офіційними результатами досудового розслідування (письмовому повідомленні про підозру).

Аналогічного правового висновку Верховний Суд дійшов у постановах від 9 жовтня 2019 року у справі № 812/1706/15, від 28 листопада 2019 року у справі № 802/1969/17-а, від 30 вересня 2021 року у справі № 814/334/17, від 30 липня 2020 року у справі № 802/1767/17-а, від 8 травня 2019 року у справі № 807/196/17.

Аналіз співвідношення кримінальної та дисциплінарної відповідальності особи свідчить про те, що перша застосовується за діяння, котре є суспільно небезпечним, охоплюється положеннями КК України, та за яке передбачено найбільш суворий захід державного примусу. На відміну від кримінальної відповідальності, дисциплінарна відрізняється тим, що підставою її застосування завжди є порушення встановленої організації праці або порушення загальновстановлених зобов`язань, які можуть бути передбачені службовими обов`язками суб`єкта проступку.

На переконання апеляційного суду, сам по собі факт проведення досудового розслідування кримінального провадження відносно позивача не свідчить про скоєння ним дисциплінарного проступку. Доказом вчинення позивачем дисциплінарного проступку може бути лише висновок ретельного службового розслідування.

Отже, дисциплінарною комісією була надана оцінка по суті дисциплінарного проступку позивача за порушення встановленої організації праці, що відображено у висновку службового розслідування від 23.08.2022, за результатами якої до ОСОБА_1 застосовано вид дисциплінарного стягнення - сувора догана.

Також, вчинення кримінального правопорушення у разі набрання законної сили відповідним рішенням суду - є самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції, що передбачена п. 10 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII, а тому, наказ про звільнення позивача за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону «Про Національну поліцію», є передчасним.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.11.2018 року по справі № 802/522/16-а та від 14.03.2018 у справі № 822/1832/16.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідачем при звільненні позивача за відсутності об`єктивності і всебічності проведеного службового розслідування, беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.

В контексті даних правовідносин, не можна обмежитись лише констатацією того, що позивачу було повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0000026 від 08.04.2022, оскільки у ході службового розслідування, що відображене у висновку від 05.10.2022 не підтвердився факт скоєння позивачем вчинку, направленого проти інтересів служби.

Апеляційний суд резюмує, що оскаржувані накази були прийняті без з`ясування всіх обставин події, за відсутності зібраних у встановленому законом порядку необхідних доказів, які б підтверджували вчинення позивачем дисциплінарного проступку, та упереджено, а відтак, не можуть відповідати критеріям правомірності, визначених частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування таких наказів, а також поновлення позивача на посаді, з якої він був звільнений, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Стосовно вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, колегія суддів зазначає, що апелянтом не наводяться жодні спростування в цій частині.

Частиною 2 статті 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Отже, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу.

Законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин.

Відповідна правова позиція наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 826/808/16.

Відтак, період вимушеного прогулу позивача обраховується з 18.10.2022 (наступний день після звільнення позивача) по 23.03.2023 (дата постановлення рішення у справі).

Так, відповідно до довідки про грошове забезпечення, виданої Головним управлінням Національної поліції в Рівненській області від 29.11.2022 № 1155, середньоденне грошове забезпечення позивача становить 407,36 грн.

Період вимушеного прогулу з 18.10.2022 (наступний день після звільнення позивача) по 23.03.2023 (дата постановлення рішення у справі) складає 157 календарних дні. Отже, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, яке підлягає стягненню на користь позивача, становить 63955,52 грн (з розрахунку: 157 х 407,36 грн) і така сума зазначена без вирахування податків та зборів, обов`язкових платежів, які підлягають утриманню під час виплати доходу відповідно до положень податкового законодавства.

Відповідно до п. 2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, суд першої інстанції правильно вирішив допустити негайне виконання рішення в частині стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць та поновлення позивача на посаді.

Доводи скаржника зазначені в апеляційній скарзі та обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді, оскільки, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи сторін були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Отже, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення адміністративного позову.

В підсумку, апеляційний суд переглянув оскаржуване рішення суду і не виявив порушень норм матеріального чи процесуального права, які могли призвести до ухвалення незаконного судового рішення, щоб його скасувати й ухвалити нове.

Міркування і твердження апелянта не спростовують правильності правових висновків цього рішення, у зв`язку з чим його апеляційна скарга на рішення суду не підлягає задоволенню.

Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного Управління Національної поліції в Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 23 березня 2023 року в справі № 460/44627/22- без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 22 серпня 2023 року