Справа № 460/17214/23
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2023-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

25 серпня 2023 року м. Рівне №460/17214/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М.Недашківської, розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Рівненської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинення певних дій.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Рівненської міської ради (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо відхилення 22.06.2023 та не оприлюднення електронної петиції «Про дострокове припинення повноважень Рівненського міського голови ОСОБА_2 »; зобов`язати Рівненську міську раду оприлюднити електронну петицію №808 від 20.06.2023 «Про дострокове припинення повноважень Рівненського міського голови ОСОБА_2 » на офіційному веб-сайті Рівненської міської ради або веб-сайті громадського об`єднання.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що 20.06.2023 позивачем подана електронна петиція до Рівненської міської ради, яка в установлені законодавством строки не була опублікована на вебсайті, натомість позивач отримав лист про відхилення електронної петиції. Позивач вказує на протиправність дій органу місцевого самоврядування щодо відхилення петиції та її не опублікування, оскільки електронна петиція відповідала усім вимогам звернення у порядку статті 23-1 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 №393/96-ВР. Просив задовольнити позов у повному обсязі.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що 20.06.2023 позивачем подана електронна петиція «Про дострокове припинення повноважень Рівненського міського голови ОСОБА_2 ». Відповідно до вимог Положення про порядок подання та розгляду електронних петицій, подана позивачем петиція була перевірена на предмет відповідності установленим вимогам: упродовж зазначеного строку електронна петиція перевіряється спеціалістами відділу звернень громадян на предмет дотримання вимог, викладених у п. 2.3. Положення, а також спеціалістами юридичного відділу виконавчого комітету Рівненської міської ради на предмет належності до повноважень та компетенції Рівненської міської ради та її виконавчого комітету відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Відповідач вказує, що в Рівненської міської ради відсутні повноваження готувати і приймати рішення про дострокове припинення повноважень міського голови, тому електронна петиція не опублікована, а ініціатору надіслане повідомлення із зазначенням причин не опублікування. Тому дії відповідача є правомірними. Просив відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

Ухвалою суду від 24.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (у порядку статті 263 КАС України).

Ухвалою суду від 25.08.2023 клопотання Рівненської міської ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишене без задоволення.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (частина друга статті 262 КАС України).

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 подав до Рівненської міської ради електронну петицію «Про дострокове припинення повноважень Рівненського міського голови ОСОБА_2 », зареєстрований номер 808.

22 червня 2023 року позивач отримав лист (повідомлення) (засобами електронної пошти) про те, що електронна петиція №808 відхилена.

Зміст листа (повідомлення):

«20.06.2023 року була подана петиція про підготовку Рівненською міською радою та розгляд рішення про дострокове припинення повноважень Рівненського міського голови.

У відповідності до п. 13 статті ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.

Згідно а. 26.1. Регламенту Рівненської міської ради восьмого скликання, затвердженого рішенням Рівненської міської ради від 18.11.2021 №1619 пропозиції щодо питань, які виносяться на розгляд Рівнеради, можуть вноситися міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом Рівнеради, головою місцевої державної адміністрації, головою обласної ради, загальними зборами громадян, членами територіальної громади в порядку, визначеному законодавством, статутом громади та рішеннями Рівнеради.

Кожна пропозиція повинна містити зазначення суб`єкта подання.

Відповідно до п. 26.2. вищевказаного регламенту ініціатор внесення є автором проєкту рішення. Ініціатор внесення має право на визначення (заміну) доповідача (доповідати самостійно або доручити на власний розсуд це будь-якій особі).

Чинним законодавством встановлений вичерпний перелік осіб, які мають право звертатись з пропозиціями щодо питань, які виносяться на розгляд міської ради».

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних дій, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

Вирішуючи спір по суті, суд констатує наявність національного законодавства, що регулює спірні відносини:

нормативно-правовим актом, який регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення, є Закон України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 №393/96-ВР (далі Закон №393/96-ВР).

Частина перша статті 1 Закону №393/96-ВР:

«Громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення».

Частина перша статті 2 Закону №393/96-ВР:

«Законодавство України про звернення громадян включає цей Закон та інші акти законодавства, що видаються відповідно до Конституції України та цього Закону».

Частина третя статті 5 Закону №393/96-ВР:

«Особливою формою колективного звернення громадян до Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, органу місцевого самоврядування є електронна петиція, яка подається та розглядається в порядку, передбаченому статтею 23-1 цього Закону».

Частина перша статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«Громадяни можуть звернутися до Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, органу місцевого самоврядування з електронними петиціями через офіційний веб-сайт органу, якому вона адресована, або веб-сайт громадського об`єднання, яке здійснює збір підписів на підтримку електронної петиції».

Частина друга статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«В електронній петиції має бути викладено суть звернення, зазначено прізвище, ім`я, по батькові автора (ініціатора) електронної петиції, адресу електронної пошти. На веб-сайті відповідного органу або громадського об`єднання, що здійснює збір підписів, обов`язково зазначаються дата початку збору підписів та інформація щодо загальної кількості та переліку осіб, які підписали електронну петицію».

Частина третя статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«Електронна петиція не може містити заклики до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганду війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, заклики до вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини».

Частина четверта статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«Відповідальність за зміст електронної петиції несе автор (ініціатор) електронної петиції».

Частина п`ята статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«Для створення електронної петиції до Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, органу місцевого самоврядування її автор (ініціатор) заповнює спеціальну форму на офіційному веб-сайті органу, якому вона адресована, або веб-сайті громадського об`єднання, яке здійснює збір підписів на підтримку електронних петицій, та розміщує текст електронної петиції».

Частина шоста статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«Електронна петиція оприлюднюється на офіційному веб-сайті відповідно Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, органу місцевого самоврядування або на веб-сайті громадського об`єднання, яке здійснює збір підписів на підтримку електронних петицій, протягом двох робочих днів з дня надсилання її автором (ініціатором)».

Частина сьома статті 23-1 Закону №393/96-ВР:

«У разі невідповідності електронної петиції встановленим вимогам оприлюднення такої петиції не здійснюється, про що повідомляється автору (ініціатору) не пізніше строку, встановленого для оприлюднення».

Аналіз вказаних вище норм Закону №393/96-ВР свідчить про те, що орган місцевого самоврядування у дводенний строк (два робочих дні) з дня надсилання петиції автором (ініціатором) має правові підстави для не оприлюднення петиції у разі невідповідності електронної петиції встановленим вимогам оприлюднення:

в електронній петиції не викладена суть звернення;

в електронній петиції не зазначено прізвище, ім`я, по батькові автора (ініціатора) електронної петиції;

в електронній петиції не зазначено адресу електронної пошти автора (ініціатора) електронної петиції;

електронна петиція містить заклики до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України;

електронна петиція містить пропаганду війни, насильства, жорстокості;

електронна петиція містить розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі;

електронна петиція містить заклики до вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини.

Рішенням Рівненської міської ради від 16.06.2016 №813 затверджене Положення про порядок подання та розгляду електронних петицій (далі Положення).

Пункт 2.2. Положення: «Для створення електронної петиції до Рівненської міської ради її автор (ініціатор) заповнює спеціальну форму на офіційному вебсайті Рівненської міської ради або вебсайті громадського об`єднання, яке здійснює збір підписів на підтримку електронних петицій, та розміщує текст електронної петиції. Для створення електронної петиції автор повинен пройти верифікацію за допомогою системи електронної ідентифікації (Bank ID, Mobile, електронний підпис). Автор нової електронної петиції має дотримуватися таких правил щодо її оформлення».

Пунктом 2.3. Положення визначено, що електронна петиція не може містити заклики до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганду війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, заклики до вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини, а також містити нецензурні висловлювання, лайливі слова.

Відповідно до пункту 2.5. Положення, електронна петиція оприлюднюється на офіційному вебсайті Рівненської міської ради протягом двох робочих днів з дня надсилання її автором (ініціатором).

Упродовж зазначеного строку електронна петиція перевіряється спеціалістами відділу звернень громадян на предмет дотримання вимог, викладених у п. 2.3. Положення, а також спеціалістами юридичного відділу виконавчого комітету Рівненської міської ради на предмет належності до повноважень та компетенції Рівненської міської ради та її виконавчого комітету відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Суд констатує, що для створення електронної петиції до Рівненської міської ради позивач автор (ініціатор) заповнив спеціальну форму на офіційному вебсайті Рівненської міської ради; розмістив текст електронної петиції; позивач автор пройшов верифікацію за допомогою системи електронної ідентифікації (Bank ID, Mobile, електронний підпис); подана позивачем електронна петиція №808 містить суть звернення; в електронній петиції зазначено прізвище, ім`я, по батькові автора (ініціатора); позивачем зазначена адреса електронної пошти; електронна петиція №808 не містить закликів до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганду війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, заклики до вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини.

Щодо порушеного в електронній петиції №808 питання на предмет відповідності та належності до повноважень органу місцевого самоврядування, суд зазначає.

За приписами частини третьої статті 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР, повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Порядок проведення місцевого референдуму щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови визначається законом про місцеві референдуми.

Тобто, що повноважень Рівненської міської ради належить і питання щодо дострокового припинення повноважень міського голови.

Дії суб`єкта владних повноважень це активна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Отже відповідач не мав правових підстав для відхилення та не оприлюднення електронної петиції №808, а тому позовна вимога про визнання протиправними дій щодо відхилення та не оприлюднення електронної петиції підлягає до задоволення.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача оприлюднити електронну петицію №808 від 20.06.2023 на офіційному вебсайті Рівненської міської ради або веб-сайті громадського об`єднання, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 23 частини першої статті 4 КАС України, похідна позовна вимога вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

За правилами пунктів 3, 4, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Гарантоване статтею 55 Конституції України право на захист можливе лише у разі його порушення, тому логічною вимогою при захисті такого права є обґрунтування такого порушення. Отже, порушення права має бути реальним, стосуватися індивідуально вираженого права або інтересів особи, яка стверджує про його порушення, а саме право конкретизоване у законах України.

Конституційний Суд України у рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абз. 10 п. 9).

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина 2 статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Конституційний Суд України виснував, що положення частини другої статті 55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному; реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і в порядку, визначеному процесуальним законом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

Статтею 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до статті 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, процедурні гарантії, закріплені в статті 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Кожен має право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками; на це право, що є одним з аспектів права на доступ до суду, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав є неправомірним (рішення у справі «Голдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. the United Kingdom).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював необхідність ефективного захисту прав заявників. Наприклад, у п. 75 рішення від 05.04.2005 у справі «Афанасьєв проти України» (заява №38722/02) ЄСПЛ зазначає, що засіб захисту, який вимагається згаданою статтею, повинен бути «ефективним», як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави.

Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних. Це особливо стосується гарантій, закріплених ст. 6 Конвенції, з огляду на визначне місце, яке у демократичному суспільстві займають право на справедливий суд разом з усіма гарантіями за цією статтею (див. рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Альберт-Адам ІІ проти Німеччини» (Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany) [ВП], заява №42527/98, п. 45). У п. 54 рішення у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland, заява №28249/95).

Для ефективного поновлення порушеного права необхідно, щоб існував чіткий зв`язок між правопорушенням та способом захисту права. Іншими словами, метою заявлених позовних вимог має бути усунення перешкод у здійсненні права, а її досягненням визначений спосіб захисту права, який би вичерпував себе.

Враховуючи попередній висновок суду про протиправність дій відповідача щодо відхилення та не оприлюднення електронної петиції, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення похідної позовної вимоги, оскільки остання гарантує реалізацію порушеного права, тобто досягнення мети звернення до суду з позовом.

За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних дій в порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Розподіл судових витрат.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з позовною заявою позивач сплатив суму судового збору у розмірі 2147,20 грн: 1073,60 грн згідно квитанції від 07.07.2023 №ПН71068С1 та 1073,60 грн згідно квитанції від 07.07.2023 №ПН71067С1.

За правилами частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Системний аналіз частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір», частини другої статті 245 КАС України дає підстави для висновку, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності, є однією вимогою.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 1073,60 грн, сплачена відповідно до квитанції від 07.07.2023 №ПН71067С1, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської міської ради.

Позивач має процесуальне право на звернення до суду із заявою про повернення сплаченої суми судового збору у розмірі 1073,60 грн (квитанція від 07.07.2023 №ПН71068С1).

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Рівненської міської ради (вулиця Соборна, 12а, місто Рівне, 33028; ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинення певних дій задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Рівненської міської ради щодо відхилення та не оприлюднення електронної петиції ОСОБА_1 від 20.06.2023 №808.

Зобов`язати Рівненську міську раду оприлюднити електронну петицію ОСОБА_1 від 20.06.2023 №808 на офіційному вебсайті Рівненської міської ради або вебсайті громадського об`єднання.

Стягнути на користь ОСОБА_1 суму судового збору у розмірі 1073 грн 60 коп за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської міської ради.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 25 серпня 2023 року

Суддя К.М. Недашківська