Справа № 560/10742/23
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2023-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

21 серпня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправним та скасувати п.1 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області від 01 червня 2023 року № 1015 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області", яким за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п.п. 1,2,3, ч.1 ст. 18, ст.. 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1,3,6,7,11,13 ч.3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII, Присяги працівника поліції, п.1 розділу ІІ "Правил етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п.п. 3.2. наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 №777 "Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно-правозастосовчої діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу", абзацу 2 п.10 розділу 6 Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 №828 та п.5 Розділу ІІ Інструкції із застосуванням органами та підрозділами поліції технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, що виразилось в проявлені грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушенні Присяги поліцейського, використання ненормативної лексики, проявленні неповаги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам, приниження іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні нецільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності, залишенні боєприпасів до автоматичної зброї без нагляду, нездійсненні відео зйомки під час реагування на повідомлення кримінального характеру, застосовано до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП в Хмельницькій області №155о/с "Про особовий склад" від 02 червня 2023 року, яким звільнено зі служби в поліції відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" за пунктом 6 частини 1 ст.77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП, з 02 червня 2023 року, з виплатою компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за фактично відпрацьований час у 2023 році, без встановлення премії за червень 2023 року. Поновити ОСОБА_1 на службі в Національній поліції України на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП, з 02 червня 2023 року. Стягнути з Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 02 червня 2023 року на дату винесення судом рішення суду про поновлення ОСОБА_2 на службі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 01 червня 2023 року п.1 наказу начальника ГУНП в Хмельницькій області № 1015 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області" за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п.п. 1,2,3, ч.1 ст. 18, ст.. 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1,3,6,7,11,13 ч.3 ст. 1 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII, Присяги працівника поліції, п.1 розділу ІІ "Правил етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, п.п. 3.2. наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 №777 "Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно-правозастосовчої діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу", абзацу 2 п.10 розділу 6 Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 11.10.2018 №828 та п.5 Розділу ІІ Інструкції із застосуванням органами та підрозділами поліції технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026, що виразилось в проявлені грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушенні Присяги поліцейського, використання ненормативної лексики, проявленні неповаги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам, приниження іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні нецільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності, залишенні боєприпасів до автоматичної зброї без нагляду, нездійсненні відео зйомки під час реагування на повідомлення кримінального характеру, застосовано до оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області №155о/с "Про особовий склад" від 02 червня 2023 року звільнити відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" за пунктом 6 частини 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту національної поліції України): лейтенанта поліції ОСОБА_1 (НОМЕР_2), оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського районного управління поліції ГУНП, з 02 червня 2023 року, з виплатою компенсації за невикористану щорічну основну та додаткову оплачувану відпустку за фактично відпрацьований час у 2023 році, без встановлення премії за червень 2023 року.

Позивач вважає винесені накази протиправними, та такими що винесені безпідставно, а тому звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Від відповідача на адресу суду надійшов відзив, в якому останній просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Вказує, що якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Під час службового розслідування було встановлено, що позивач вчинив декілька дисциплінарних проступків, а саме порушив вимоги Закону України "Про Національну поліцію", Статуту, Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги працівника поліції, наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 "Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно-правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу", Інструкції № 828, Інструкції № 1026, що виразилось в проявлені грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушені Присяги поліцейського, використання ненормативної лексики, проявленні не поваги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам, приниження іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні не цільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності, залишенні боєприпасів до автоматичної зброї без нагляду, нездійсненні відеозйомки під час реагування на повідомлення кримінального характеру.

Відповідно до вимог частини 3 статті 19 Статуту дисциплінарною комісією під час визначення виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 враховано характер вчинених дисциплінарних проступків, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку та ставлення до служби, зокрема негативну характеристику, згідно якої останній, зокрема у повсякденній роботі не проявляє сумлінності, не завжди може контролювати власні емоції та поведінку, до результатів своєї роботи відноситься безвідповідально. В спілкуванні з громадянами не тактовний і конфліктний, за останній період служби неодноразово порушує службову дисципліну. Також враховано, що ОСОБА_1 вчинив дисциплінарні проступки до зняття в установленому порядку попереднього стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь, що відповідно до п.2 ч.6 ст.19 Статуту є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

В процесі проведення службового розслідування встановлено, що 23.05.2023 працівниками УП ГУНП в Хмельницькій області під час перевірки службового кабінету № 19, який закріплений за оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у його робочому сейфі, який на момент перевірки був відчинений, виявлено підсумок із трьома магазинами до автоматичної зброї, які споряджені набоями по 30 штук, кожний, що є порушенням абзацу 2 пункту 10 розділу VI Інструкції №828.

Також, під час перевірки нагрудного реєстратора, який лейтенант поліції ОСОБА_1 отримав згідно журналу обліку видачі портативного відеореєстратора, та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації встановлено, що будь-який відеозапис із виїзду на повідомлення лейтенантом поліції ОСОБА_1 , не проводився, що є порушенням Інструкції №1026. Переглядаючи відеозаписи із камер спостереження Кам`янець-Подільського РУП, а саме з холу та входу до РУП, було встановлено, зокрема, що о 07:57 до приміщення Кам`янець- Подільського РУП зайшов лейтенант поліції ОСОБА_1 , який піднявся до свого службового кабінету. О 09:05 після закінчення ранкової наради, зокрема, лейтенант поліції ОСОБА_1 , який був одягнутий та мав татуювання на правій руці згідно опису наданого ОСОБА_3 , вийшов із приміщення Кам`янець-Подільського РУП та направився у невідомому напрямку. З огляду на вищевикладене, дисциплінарна комісія дійшла до висновку, що матеріали відеозапису з холу приміщення Кам`янець-Подільського РУП ГУНП ще раз підтверджують причетність, зокрема, лейтенанта поліції ОСОБА_1 до вчинення протиправних дій відносно гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 .

Дослідивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що позивач перебуває на посаді оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області із званням лейтенант поліції.

22.05.2023, близько 21:50 до управління головної інспекції ГУНП в Хмельницькій області надійшла інформація щодо спричинення тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 трьома невідомими особами, які зі слів останніх, представились працівниками поліції (перебували без однострою та службові посвідчення не пред`являли). Вказана подія відбулася 22.05.2023, близько 18:00 в м. Кам`янець-Подільський, у лісосмузі, що неподалік вулиці Харченко.

В під час з`ясування обставин, встановлено можливу причетність до вищезазначеної події працівників Кам`янець-Подільського РУП, а саме: оперуповноваженого сектору розкриття незаконних володінь транспортними засобами ВКП Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого зонального сектору ВКП Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_5 , старшого оперуповноваженого зонального сектору ВКП Кам`янець- Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_6 , а також можливе порушення службової дисципліни іншими працівниками Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 23.05.2023 №948 призначено службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії, якою було проведено службове розслідування, за результатами якого складено висновок №1002/121/56/01/2023, який затверджений 31.05.2023 року начальником ГУНП в Хмельницькій області полковником поліції Русланом Герасимчуком.

Сектором дізнання Кам`янець-Подільського РУП ГУНП 23.05.2023 внесено відомості до ЄРДР № 0000206, № 0000207 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 125 КК України за заявами гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2

31.05.2023 до УГІ ГУНП в Хмельницькій області від працівників Хмельницького управління внутрішньої безпеки НП України надійшла інформація про те, що першим відділом (з дислокацією у м. Хмельницькому) Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000168 від 25.05.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України про те, що 22.05.2023 гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4 спричинили тілесні ушкодження троє чоловіків, які відрекомендувались працівниками поліції. Попередньо встановлено причетність до вищезазначеної події трьох оперуповноважених Кам`янець-Подільського РУП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , капітана поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 .

З показів гр. ОСОБА_4 тагр. ОСОБА_3 , встановлено, що 22.05.2023, близько 17:50 останні прогулювались в м. Кам`янець-Подільський у лісосмузі, що неподалік вулиці Харченко. Під час прогулянки до них біля 18.00 підійшли три невідомі особи чоловічої статі в цивільному одязі, які представились працівниками поліції, при цьому службові посвідчення не пред`явили. В ході спілкування останні наказали гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 , пред`явити документи, що посвідчують особу та запитали з якою метою вказані громадяни перебувають у цьому місці. Після цього, гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 повідомили, що прогулюються за вищевказаною адресою. О 18.15 один із невідомих осіб (як в подальшому встановлено, що це лейтенант поліції ОСОБА_1 ) наніс один удар правою рукою в ділянку грудної клітини гр. ОСОБА_4 , а також наніс декілька ударів руками в область обличчя гр. ОСОБА_3 . Невідомий чоловік (як в подальшому встановлено, що це лейтенант поліції ОСОБА_1 ) повідомив вказаним громадянам, що при них зараз будуть виявлені наркотичні засоби, однак за не притягнення їх до відповідальності останній висунув вимогу про надання їм грошової винагороди в розмірі 400 доларів США.

Гр. ОСОБА_4 залишився з поліцейськими на місці події, а гр. ОСОБА_3 направився за грошовими коштами та приблизно через 40 хв. (близько 19.00) повернувся з адвокатом гр. ОСОБА_7 . Побачивши адвоката, поліцейські поспішно покинули місце події в невідомому напрямку. В свою чергу, близько 19.30 громадяни разом із адвокатом направились до травмпункту КНП "Кам`янець-Подільська лікарня".

В процесі опитування 23.05.2023 гр. ОСОБА_4 , останньому пред`явлено фотознімки поліцейських, на яких останній впізнав лейтенанта поліції ОСОБА_1 та капітанів поліції ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , як осіб які перебували на місці події та спричинили тілесні ушкодження, при цьому надавши фотознімок, як останні втікають з місця пригоди.

Від дачі будь яких пояснень лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився про, що складено акт про відмову від надання пояснень (від 23.05.2023 № 949). Капітан поліції ОСОБА_5 та капітан поліції ОСОБА_6 повідомили безпосереднього керівника про те, що з 23.05.2023 перебувають на лікарняному, а в подальшому на зв`язок не виходили, за місцем проживання відсутні.

Відповідно до довідки травмпункту КНП "Кам`янець-Подільська лікарня" від 22.05.2023 гр. ОСОБА_3 отримав тілесні ушкодження у вигляді перелому носа, забійної гематоми обличчя. Відповідно до довідки травмпункту КНП "Кам`янець-Подільська лікарня" від 22.05.2023 гр. ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження у вигляді забою грудної клітини.

Близько 19:00 черговий Кам`янець-Подільського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_8 зателефонувала до майора поліції ОСОБА_9 та повідомила, що є скарга на працівників поліції які спричинили тілесні ушкодження цивільним громадянам.

Опитані інші працівники відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області (крім ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ) пояснили, що після закінчення ранкової наради на протязі робочого дня до 18:30 години, займались поставленими задачами майором поліції ОСОБА_9 , займалися по супроводу кримінальних проваджень, встановлення місця знаходження осіб які б могли бути причетні до вчинення ряду кримінальних правопорушень.

Суд встановив, що комісія зробила висновок, що з пояснень працівників відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП, виключається їхня причетність до скоєння кримінального правопорушення, оскільки останні на протязі дня займалися поставленими задачами майором поліції ОСОБА_9 та були присутні на вечірній нараді о 18:30, що свідчить з пояснення останнього та одночасно підтверджується факт вчинення протиправних дій саме лейтенантом поліції ОСОБА_1 , капітаном поліції ОСОБА_6 та капітаном поліції ОСОБА_5 , оскільки останні були відсутні на вечірній нараді о 18:30.

Під час проведення службового розслідування 23.05.2023 з метою встановлення причетності вищевказаних працівників поліції до вказаної події, із гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було проведено впізнання по фотознімках лейтенанта поліції ОСОБА_1 , капітана поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 . Перед пред`явленням особи для впізнання у гр. ОСОБА_10 та ОСОБА_11 попередньо з`ясовано чи може він впізнати особу, запитавши про зовнішній вигляд і прикмети цієї особи, а також про обставини, за яких вона бачила цю особу.

Пред`явивши фотознімки лейтенанта поліції ОСОБА_1 , капітана поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 та інших працівників поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП, гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 чітко вказали, що на пред`явлених їм фотознімках впізнають працівників поліції, які вчинили відносно них протиправні дії, а саме вказали на фото капітана поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_5 та лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який як в поясненнях вказали гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_3 і спричинив їм тілесні ушкодження.

В процесі проведення службового розслідування встановлено, що 23.05.2023 працівниками УГІ ГУНП в Хмельницькій області під час перевірки службового кабінету № 19, який закріплений за оперуповноваженим сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенантом поліції ОСОБА_1 , у його робочому сейфі, який на момент перевірки був відчинений, виявлено підсумок із трьома магазинами до автоматичної зброї, які споряджені набоями по 30 штук, кожний, що є порушенням абзацу 2 пункту 10 розділу VI Інструкції №828.

Підсумовуючи пояснення учасників конфлікту дисциплінарна комісія встановила, що лейтенант поліції ОСОБА_1 допустив порушення службової дисципліни, що полягає у висловлюванні ненормативною лексикою, образі учасників конфлікту, застосуванні фізичної сили, зверхнього ставлення до громадян, що в свою чергу є порушенням п. 1 розділу II "Правил етичної поведінки поліцейських", затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, яким зобов`язано поліцейського поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати, дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики, виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного.

Враховуючи наведене вище, дисциплінарна комісія зробила висновок, що образи та вживання ненормативної лексики в сторону цивільних громадян, надання їм не правдивої інформації, участь працівників поліції у конфліктних ситуаціях та негідна поведінка в загальному, негативно вплинули на імідж поліції, а також така поведінка окремих працівників поліції знижує довіру населення до Національної поліції України.

Наказом начальника ГУНП в Хмельницькій області №1015 "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП в Хмельницькій області", згідно з пунктом 1 якого до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Хмельницькій області від 02.06.2023 №155 о/с, лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору розкриття незаконних заволодінь транспортними засобами відділу кримінальної поліції Кам`янець-Подільського РУП ГУНП, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 02 червня 2023 року.

Не погоджуючись з вищевказаними наказами, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIIІ (далі - Закон №580), Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 2337-VIII (далі - Статут), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893) та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі - Положення №893), затвердженими наказом МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", наказом ГУНП в Хмельницькій області від 16.02.2023 № 345 "Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану та посилення службової дисципліни і законності серед особового складу ГУНП в Хмельницькій області".

Закон №580, визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ст.1 Закону №580, Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Діяльність поліції спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно ст.2 Закону №580, завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Відповідно до ст.8 Закону №580, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Статтею 18 Закону №580, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1,2 ст.19 Закону №580, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України "Про оборону України". Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 64 Закону №580 передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до преамбулою до Статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно ст. 1 Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтею 11 Статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст.12 Статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Частиною 10 статі 14 Статуту, визначено, що порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до п.1 роз. ІІ Порядку №893 підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 2 розділу II Порядку №893 визначено дані, за наявності яких, зокрема, призначається службове розслідування.

Відповідно до пункту 3 розділу II Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Згідно частин 1-3 статті 13 Статуту дисциплінарне стягнення є підтриманням службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з мстою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.19 Статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є зокрема вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стишення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Відповідно до статті 29 Статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь не застосовується до поліцейських, які мають первинне спеціальне звання рядовий поліції.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь і вчинив новий дисциплінарний проступок, до нього знову може бути застосовано дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь.

Дисциплінарні проступки такі, як перебування поліцейського на службі у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння, а також залишення місця несення служби без поважних причин, не можуть бути віднесені до незначних дисциплінарних проступків.

У разі повторного вчинення дисциплінарного проступку поліцейським протягом строку дії дисциплінарного стягнення у виді зауваження за результатами службового розслідування дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

У разі застосування до поліцейського інших заходів дисциплінарного впливу, не пов`язаних із застосуванням дисциплінарного стягнення, прямий керівник посадової особи, яка призначила службове розслідування, має право переглянути це рішення шляхом видання наказу про притягнення цього поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Верховний Суд в ухвалі від 18 січня 2023 року у справі № 420/9108/22 вказав, що у частині другій статті 29 Статуту відображений порядок зростання дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану, а саме від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції, вказавши, що ця норма є загальною.

Відповідно до частини дев`ятої статті 19 Статуту, за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відтак частина 9 статті 19 Статуту є спеціальною нормою у відношенні до загального порядку вибору виду дисциплінарного стягнення, яка вказує, що за вчинення поліцейським кількох дисциплінарних проступків, дисциплінарне стягнення застосовується одне, однак це впливає на визначення виду дисциплінарного стягнення.

Частина 3 статті 19 Статуту встановлює, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відтак, частина друга статті 29 Статуту не може застосовуватися без застосування норм частини дев`ятої та частини третьої статті 19 Статуту в конкретно визначених спірних правовідносин між позивачем та відповідачем.

Суд звертає увагу, що під час службового розслідування було встановлено, що позивач вчинив декілька дисциплінарних проступків, а саме порушив вимоги Закону України "Про Національну поліцію", Статуту, Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги працівника поліції, наказу ГУНП в Хмельницькій області від 24.04.2023 № 777 "Про зміцнення службової дисципліни, дотримання законності під час прийняття та реєстрації заяв і повідомлень, адміністративно-правозастосовної діяльності, а також профілактики порушень та резонансних подій за участі особового складу", Інструкції № 828, Інструкції № 1026, що виразилось в проявлені грубості, зверхності та нетактовності до громадян при спілкуванні з ними, прийняття безпосередньої участі у подіях, які стали підставою для відкриття кримінального провадження, порушені Присяги поліцейського, використання ненормативної лексики, проявленні не поваги до честі та гідності громадян, спричиненні тілесних ушкоджень громадянам, приниження іміджу поліції Хмельницької області, налагодженні не цільових відносин та зворотного зв`язку з громадянами замість протидії злочинності, залишенні боєприпасів до автоматичної зброї без нагляду, нездійсненні відеозйомки під час реагування на повідомлення кримінального характеру.

Згідно частини 3 статті 19 Статуту дисциплінарною комісією під час визначення виду дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 враховано характер вчинених дисциплінарних проступків, обставини, за яких вони були вчинені, особу порушника, ступінь його вини, попередню поведінку та ставлення до служби, зокрема негативну характеристику, згідно якої останній, зокрема у повсякденній роботі не проявляє сумлінності, не завжди може контролювати власні емоції та поведінку, до результатів своєї роботи відноситься безвідповідально. В спілкуванні з громадянами не тактовний і конфліктний, за останній період служби неодноразово порушує службову дисципліну. Також враховано, що ОСОБА_1 вчинив вищевказані дисциплінарні проступки до зняття в установленому порядку попереднього стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь, що відповідно до п.2 ч.6 ст.19 Статуту є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

Верховний Суд неодноразово висловлювався, зокрема, у постановах від 12.12.2019 у справі № 816/70/16, від 01.04.2020 у справі № 806/647/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4681/18, від 28.10.2021 у справі № 520/1578/2020, від 07.12.2021 у справі №120/278/20-а, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен врахувати, зокрема, тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. Застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує доведення останньою неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Внесення змін до Статуту шляхом його доповнення розділом V, зокрема і статтею 29, не змінює вищевказаних висновків Верховного Суду, оскільки законодавець не змінював загальних принципів обрання виду дисциплінарного стягнення.

Частина 2 статті 29 Статуту лише доповнює норми частини 12 статті 19 Статуту, яка вказує, що у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє, адже й частина 2 статті 29 Статуту вказує, що дисциплінарні стягнення застосовуються у порядку зростання.

Стаття 29 Статуту не виключає можливості застосовувати інший порядок застосування дисциплінарних стягнень (тобто не обов`язково по порядку від зауваження до звільнення зі служби).

Частина 3 статті 29 Статуту передбачає, що протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

Отже, вказана норма лише підтверджує правильність висновків Верховного Суду про те, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.

Стосовно тверджень позивача, що копії протоколів про прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 22 травня 2023 року, відібрані у ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , їхні пояснення від 22 травня 2023 року та рапорти старшого інспектора чергового ОСОБА_14 від 23.05.2023 складені не членами дисциплінарної комісії та не витребувані дисциплінарною комісією у встановленому порядку, відтак згідно доводів позовної заяви, не можуть бути долучені до матеріалів службового розслідування, суд зазначає наступне.

Пунктом 2 частини 9 статті 15 Статуту визначено, що уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи. Таке право передбачене також пп.4 п.1 роз.III Положення №893.

Суд звертає увагу, що Статут та Положення №893 наділяє членів дисциплінарної комісії правом отримувати необхідні документи чи їх копії в підрозділах поліції без будь яких запитів та додатково наділені правом звертатися із запитами до інших органів державної влади та місцевого самоврядування.

Відповідно до підпункту 5 пункту 1 розділу III Положення №893 встанволено, що дисциплінарна комісія наділена правом вивчати документи, що мають відношення до службового розслідування, у разі потреби знімати з них копії і долучати до матеріалів службового розслідування.

Згідно підпункту 2 пункту 3 розділу III Положення №893 член дисциплінарної комісії для з`ясування питань, пов`язаних зі службовим розслідуванням, із дотриманням чинного законодавства України відвідує органи, підрозділи, установи поліції або за погодженням з адміністрацією інші органи державної влади та місцевого самоврядування, підприємства, установи і організації незалежно від форм власності, отримує від їх працівників письмові або усні пояснення, документи та матеріали, що стосуються предмета службового розслідування.

Отже, вищенаведені норми законодавства надають членам дисциплінарної комісії права та повноваження щодо отримання копій вищезазначених документів та долучення їх до матеріалів службового розслідування.

Позивач в позовній заяві стверджує, що в ході службового розслідування дисциплінарною комісією не було опитано ОСОБА_3 , що свідчить про неповноту проведення службового розслідування, однак такі твердження позивача є безпідставними, оскільки в матеріалах справи міститься пояснення ОСОБА_3 від 24.05.2023, яке отримано головою дисциплінарної комісії капітаном поліції Данилишиним Д.В.

У позовній заяві позивач також стверджує про те, що акт №956/121/56-2023 від 23.05.2023 пред`явлення особи для впізнання за фотознімками є документом, складання якого не передбачено ч.9 ст.14 Статуту та п.7 розділу IV Порядку №893, та не може бути долучений до матеріалів службового розслідування, а відомості, які у ньому містяться не можуть бути враховані для прийняття рішення у службовому розслідуванні та у прийнятті рішення про наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 , ОСОБА_13 , ОСОБА_6 дисциплінарного проступку.

Відповідно частин 1 і 2 статті 14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Підпунктом 2 пункту 1 розділу III Положення №893 дисциплінарна комісія має право одержувати від осіб усні або письмові пояснення, а також одержувати документи, які стосуються службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк (ч.9 ст.14 Статуту). Пунктом 7 розділу IV Порядку №893 визначено, що кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування .

Вищевказані норми жодним чином не регулюють повноважень дисциплінарної комісії щодо складення чи долучення до матеріалів службового розслідування будь-яких документів.

Враховуючи наведені вище норми, суд вважає, що дисциплінарною комісією, в ході виконання своїх повноважень щодо збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, в ході отримання пояснень у ОСОБА_4 та ОСОБА_3 було з`ясовано зовнішній вигляд, прикмети, а також обставини, за яких вони бачили трьох невідомих їм осіб, які представлялися працівниками поліції, а також те, що вони можуть їх упізнати, що й було зроблено за допомогою пред`явлених фотознімків, факт чого був задокументований членами дисциплінарної комісії.

Таким чином, дисциплінарна комісія діяла у відповідності до вищезазначених норм Статуту, Порядку №893 та Положення №893.

Підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набранням чинності вироком суду. Тобто, наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Зі змісту висновку службового розслідування та оспорюваних наказів, ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме за порушення службової дисципліни, яке виразилось у недотриманні ряду нормативно-правових приписів та за вчинення дій, які підривають авторитет поліції, а не за встановлення факту кримінального правопорушення.

Вищевказані висновки зробив Верховний Суд у постанові від 25.06.2020 у справі № 2240/2329/18.

Суд звертає увагу позивача, що дисциплінарною комісією не встановлювалося і не стверджувалося про вчинення зокрема ОСОБА_1 саме кримінального правопорушення, а лише зроблено висновок про протиправність його дій, які були кваліфіковані як дисциплінарні проступки, за вчинення яких і було висунуто пропозиції щодо застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в Національній поліції, а тому твердження позивача про встановлення дисциплінарною комісією вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_13 є безпідставним.

Дисциплінарною комісією також встановлено факт того, що позивач не забезпечив належного виконання Інструкції №1026, оскільки з того моменту як він заступив 23.05.2023 на чергування у складі слідчо-оперативної групи, він почав виконувати свої службові обов`язки, а відтак за умовами пункту 5 розділу II Інструкції №1026 мав би увімкнути портативний відеореєстратор, переконавшись в точності встановлених на пристрої дати та часу, та вести безперервну відеозйомку до закінчення чергування у складі слідчо-оперативної групи, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). При цьому поліцейському під час виконання своїх повноважень заборонено примусове виключення відеореєстраторів.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 відеозйомку на портативний відеореєстратор не здійснював, відтак обґрунтованим є притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності в тому числі і за порушення вимог пункту 5 розділу II Інструкції №1026.

У позовній заяві також стверджено про те, що при визначені виду дисциплінарного стягнення безпідставно враховано вчинення дисциплінарного проступку під час дії воєнного стану, що начебто суперечить вимогам ч.8 ст.19 Статуту.

Дисциплінарною комісією та керівником під час визначення виду стягнення враховувались також обставини, за яких позивачем вчинені дисциплінарній проступки - в Україні введений воєнний стан, внаслідок збройного нападу на Україну російських окупаційних військ. Дисциплінарна комісія відзначила, що подібне несумлінне, недобросовісне виконання службових обов`язків поліцейським в таких умовах є неприпустимим, коли від поліції вимагається максимальна концентрація зусиль щодо забезпечення безпеки і правопорядку в Державі, негативно впливає на морально-психологічний клімат в колективі, принижує авторитет та імідж поліції в очах громадськості.

Згідно ч.8 ст.19 Статуту встановлено, що остання не містить переліку обставин які можуть чи не можуть бути враховані, а лише вказує на те, що під час визначення виду дисциплінарного стягнення керівник враховує обставини, за яких був вчинений проступок.

Суд зазначає, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Статуту та Закону України "Про Національну поліцію", та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс, (постанови ВС від 07.10.2020 у справі №813/2818/16, від 01.07.2021 у справі 807/19/18, від 03.02.2021 у справі 822/1175/17, від 26.01.2021у справі 806/3688/17).

Суд також звертає увагу сторін, що систематичність вчинення позивачем дисциплінарних проступків підтверджується обставинами встановленими в судовому рішенні Хмельницького окружного адміністративного суду №560/7261/23 від 13 липня 2023 року, яке набрало законної сили, та такі обставини не підлягають доказуванню.

Визначення виду дисциплінарною стягнення, яке необхідно накласти на поліцейського, є переважним (дискреційним) правом безпосередньо начальника ГУНП в Хмельницькій області.

Дискреція це не обов`язок, а повноваження адміністративного органу, оскільки юридична концепція дискреції передбачає можливість вибору між альтернативними способами дій та/або бездіяльністю. У разі, якщо законодавство передбачає прийняття лише певного конкретного рішення, то це не є реалізацією дискреції (повноважень), а є виконанням обов`язку. Дискреція не є довільною, вона завжди здійснюється відповідно до закону (права), оскільки згідно з частиною другою статті 19 Конституції України "органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України". Зв`язаність дискреції адміністративного органу законом (правом) робить можливим здійснення адміністративними судами перевірки рішень (дій), прийнятих адміністративним органом внаслідок реалізації дискреційних повноважень.

До такого висновку дійшов Верховний Суд під час розгляду справи № 160/9275/18, що викладено в постанові від 25 лютого 2021 року.

У рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі «Hasan and Chaush v.Bulgaria» № 30985/96).

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями органами - державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не слід ототожнювати лише з формалізованими повноваженнями, вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. На законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення. Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тому, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Отже, вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження.

Суд вважає, що оскільки позивач неодноразово порушив службову дисципліну, а тому відповідач правомірно застосував до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції прийнявши про це відповідні накази.

Отже, в даному випадку оскаржувані накази були винесені правомірно з дотриманням належної процедури та з врахуванням вчинених позивачем порушень, а тому такі накази на думку суду не підлягають скасуванню.

Суд вважає, що у відповідача були законні підстави для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді, звільнення зі служби в поліції.

Відповідно до п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи правомірність винесення оскаржуваних наказів та відмову в задоволенні позовних вимог в цій частині, суд вважає, що позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та стягнення на його користь середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу є похідними вимогами, а тому не підлягають задоволенню.

В процесі судового розгляду відповідач довів правомірність оскаржуваних наказів, а тому суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення коштів - відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Зарічанська, 7,Хмельницький,Хмельницька область,29017 , код ЄДРПОУ - 40108824)

Головуючий суддя О.П. Шевчук