Справа № 580/6381/23
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2023-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви до розгляду

та відкриття спрощеного позовного провадження в адміністративній справі

21 серпня 2023 року справа № 580/6381/23
м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Руденко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , в особі представника адвоката Кучер Юлії Вікторівни до Черкаської обласної військової адміністрації та Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області про скасування рішення та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

21.07.2023 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 , яка діє у власних інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , в особі представника адвоката Кучер Юлії Вікторівни з позовною заявою до Черкаської обласної військової адміністрації та Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати протокол оперативної наради робочої групи з розгляду питань примусового відчуження або вилучення майна у зв`язку із запровадженням та виконанням заходів правового режиму воєнного стану №201 від 13.07.2022 та акт про примусове відчуження або вилучення майна №150/01/13-13-о від 13.07.2022, виданий оперативною робочою групою з розгляду питань примусового відчуження;

- зобов`язати Черкаську обласну військову адміністрацію та Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Черкаській області повернути ОСОБА_1 та ОСОБА_2 автомобіль марки DACIA, модель SANDERO, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2009 року випуску, тип: загальний легковий хетчбек В, шасі (кузов, рама) НОМЕР_2 , колір сірий.

Згідно пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з?ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ухвалою судді від 26.07.2023 позовну заяву залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

07.08.2023 до суду надійшла заява позивачів про усунення недоліків позовної заяви, в якій обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду зазначено, що після смерті чоловіка позивача ОСОБА_3 транспортним засобом DACIA, модель - SANDERO, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2009 року випуску користувався син ОСОБА_4 , який з травня 2022 року проживає без реєстрації у м. Львові. Свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу перебувало у ОСОБА_4 .

Проте 13 липня 2022 вказаним транспортним засобом керував ОСОБА_5 без наявності у нього свідоцтва про реєстрацію вказаного транспортного засобу. При цьому, позивач, як власник транспортного засобу, не була повідомлена, що транспортним засобом могла керувати стороння особа.

Після вилучення у ОСОБА_5 13.07.2022 вказаного автомобіля ОСОБА_4 не повідомляючи позивача самостійно звертався до органів поліції з метою виявлення місцезнаходження вилученого транспортного засобу. У подальшому після безуспішних спроб встановити місцезнаходження автомобіля ОСОБА_4 у квітні 2023 року повідомив позивача про факт вилучення транспортного засобу.

Про підстави вилучення автомобіля позивач дізналась після укладення договору про надання правової допомоги від 27.05.2023 з адвокатом Кучер Ю.В. та отримання листа Черкаської обласної військової адміністрації №01/01-48/5955/01/01-48/13657 від 12.06.2023.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду суддя зазначає наступне.

Позивач зазначає, що після смерті чоловіка ОСОБА_3 автомобілем користувався син ОСОБА_4 , який на той час проживав у м. Львові без реєстрації місця проживання, та який самостійно звертався до органів поліції з метою встановлення місцезнаходження вилученого автомобіля, і лише після невдалих спроб встановити місцезнаходження автомобіля повідомив позивача про вилучення автомобіля. Після цього позивач, як власник транспортного засобу, особисто зверталась Територіального сервісного центру 7143 ГСЦ МВС України та до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з метою отримати інформацію про місцезнаходження транспортного засобу, проте їй було повідомлено, що така інформація відсутня.

На підтвердження обставин щодо звернень ОСОБА_4 та позивача особисто до Територіального сервісного центру 7143 ГСЦ МВС України та до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області позивач доказів не надала. Отже, вказані обставини не підтвердила.

Крім цього зазначила, що 13.07.2022 автомобілем керував ОСОБА_5 , якого працівники поліції зупинили на пропускному пункті в с. Костянтинівка Смілянського району Черкаської області. Згідно з постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 01.02.2023 у справі №703/1810/22 під час зупинки ОСОБА_5 повідомив, що прямує з міста Черкаси до міста Шпола.

Як вбачається з позовної заяви, позивач також проживає в АДРЕСА_1 .

Вказаним спростовується, що автомобілем користувався син позивача ОСОБА_4 , який проживав у м. Львові.

Отже, строк звернення до суду пропущений без поважних причин.

Водночас, відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Враховуючи викладене, врахування пропуску строку звернення до суду вважатиметься надмірним формалізмом та матиме наслідком неможливість позивача доступу до правосуддя, суддя дійшов висновку про наявність підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду.

Спір виник із публічно-правових відносин, належить до юрисдикції адміністративних судів та має розглядатись у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність та у строк, установлений законом. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі відсутні.

Згідно зі статтею 12 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Згідно з пунктом 3 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб??єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов?язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Заявлений позов є справою незначної складності, тому підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін.

Згідно частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 1 статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 1 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України відзив подається протягом п?ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно з частиною 2 статті 261 Кодексу адміністративного судочинства України позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Керуючись статтями 12, 243, 248, 257, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження.

Розпочати розгляд справи по суті з 20.09.2023 без виклику учасників справи.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Запропонувати відповідачу надіслати у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі: до суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), що підтверджують фактичні обставини та докази надіслання їх копій позивачу.

Позивачу - встановити строк п`ять календарних днів від дати отримання відзиву для надання відповіді на відзив до суду та відповідачу.

Відповідачу - встановити строк до початку судового засідання для розгляду справи по суті для надання заперечень на відповідь на відзив до суду та позивачу.

Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин спір буде вирішено за наявними матеріалами справи.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Алла РУДЕНКО