Справа № 320/4574/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2023 року № 320/4574/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції у місті Києві
про визнання протиправним та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення среднього заробітку за час вимушеного прогулу,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2022 №504 про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 06.07.2022 №1093 о/с, відповідно до якого капітана поліції ОСОБА_1 - начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 Дарницького управління поліцї Головного управління Націнальної поліції у місті Києві звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 11 Закону України «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 Дарницького управління поліцї Головного управління Націнальної поліції у місті Києві;

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Головного управління Національної поліції у місті Києві середній заробіток за час вимушеного прогулу з 07.07.2022 по 27.12.2022 в сумі 452 452 грн.

В обгрунтування позовних вимог позивачем зазначено про протиправність та безпідставність наказів Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2022 №504 про застосування дисциплінарного стягнення та від 06.07.2022 №1093 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з огляду на відсутність встановленої вини у вчиненні дисциплінарного проступку, чим порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи, і цілями, на досягнення яких спрямовано застосовані відносно нього заходи дисциплінарного впливу. Вважає, що застосовуючи до нього найсуворіший вид дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, відповідачем при прийняття оскаржуваних наказів не враховано презумпцію невинуватості та не взято до уваги всі обставини, які мали б бути враховані (попередні заохочення та стягнення; характеристика; поведінка особи, тощо). На переконання позивача, його звільнення зі служби в поліції є незаконним, проведеним з порушенням порядку притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності та з порушенням процедури звільнення, а дисциплінарне стягнення у вигляді догани, застосоване до позивача, є необ`єктивним, у зв`язку з чим вважає, що наказ про застосування дисциплінарного стягнення слід скасувати.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 відкрито провадження у справі №320/4574/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Витребувано у відповідача: належним чином засвідчену копію наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2022 №504 про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції із наданням всіх документів, які були підставою для прийняття останнього; належним чином засвідчену копію наказу Головного управління Національної поліції у місті Києві від 06.07.2022 №1093 о/с.

На виконання вимог ухвали відповідачем 19.05.2023 разом із відзивом на позовну заяву подано до суду витребувані судом матеріали.

Відповідачем у поданому до суду відзиві на позовну заяву наголошено на необгрунтованості позовних вимог ОСОБА_1 з огляду на вчинення останнім дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 6 частини третьої статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», внаслідок чого до начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітана поліції ОСОБА_1 (0113841) застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. На думку відповідача, у даному випадку позивачем вчинено діянання, несумісне зі службою в поліції, оскільки позивачем було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду по справі №320/4574/23 відмовлено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.08.2023 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи №320/4574/23 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Справу розглянуто після отримання судом інформації щодо повідомлення належним чином сторін про відкриття спрощеного позовного провадження у справі.

Згідно частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини першої, другої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до частини першої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Із 07.11.2015 по 10.07.2017 та з 20.10.2017 по 06.07.2022 ОСОБА_1 перебував на службі в органах (кадрах) у Головному управління Національної поліції у місті Києві.

До управління головної інспекції 05.06.2022 надійшла інформація про можливі неправомірні дії капітана поліції ОСОБА_1 , а саме, не прибуття на цільовий інструктаж перед заступанням на службу, незаконне використання у власних цілях автомобіля «Тойота Хайлюкс», номерний знак НОМЕР_1 .

Із метою перевірки наведеної інформації та встановлення усіх обставин справи, відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом Головного управління Національної поліції у місті Києві від 07.06.2022 №634 «Про призначення та проведення службового розслідування» за наведеним фактом призначено службове розслідування, затверджено склад дисциплінарної комісії, якій доручено провести службове розслідування в установленому порядку.

За наслідками проведення службового розслідування начальником Головного управління Національної поліції у місті Києві генералом поліції третього ранку Іваном Вигівським 21.06.2022 затверджено Висновок службового розслідування за фактом порушення правил дорожнього руху та службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_1 .

На підставі Висновку службового розслідування за фактом порушення правил дорожнього руху та службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_1 від 21.06.2022 наказом Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2022 №504 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції» до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, у порушенні вимог пункту 6 частини третьої статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

Наказом Головного управління Національної поліції у місті Києві від 06.07.2022 №1093 о/с відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) капітана поліції ОСОБА_1 (0113841), начальника сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції, 06.07.2022, встановивши щомісячну премію за липень 2022 року в розмірі 0 відсотків.

Підставою прийняття наказу від 06.07.2022 №1093 о/с став наказ Головного управління Національної поліції у місті Києві від 27.06.2022 №504 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції».

Із вказаними наказами відповідача позивач не погоджується, оскільки вважає, що не вчиняв дисциплінарного проступку, за який передбачено такий вид дисциплінарної відповідальності, як звільнення з посади, а матеріали службового розслідування не містять достатніх доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим останный просить визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції у м. Києві від 11.12.2020 №798, від 06.01.2021 №6 о/с та від 25.02.2021 №232 о/с та поновити на посаді, з якої його звільнено.

Не погоджуючись з вищевказаними наказами, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України Про Національну поліцію від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною першою статті 18 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У відповідності до приписів статті 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Закон № 2337-VIII).

Згідно із частинами першою, другою статті 1 Закону №2337-VIII службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

З огляду на приписи пунктів 1, 4, 8 частини третьої статті 1 Закону №2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію України», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, видані в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України свідчить про про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Законодавство встановлює підвищені вимоги до поліцейського, що пов?язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07.02.2020 у справі №260/1118/18.

Відповідно до частини першої статті 11 Закону №2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частиною першою статті 12 Закону №2337-VIII передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із частиною першою статті 13 Закону №2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

При цьому, згідно з частиною другою статті 13 Закону №2337-VIII дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

В контексті положень частини третьої статті 13 Закону №2337-VIII до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Положеннями статті 14 Закону №2337-VIII встановлено наступне.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень статті 16 Закону №2337-VIII службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Як убачається з матеріалів справи, службове розслідування, за наслідками якого відповідачем прийнято оскаржувані накази, розпочато відповідно до наказу від 07.06.2022 №634 «Про призначення та проведення службового розслідування».

Підставою для проведення службового розслідування стало надходження до управління головної інспекції 05.06.2022 інформації про можливі неправомірні дії капітана поліції ОСОБА_1 , а саме, не прибуття на цільовий інструктаж перед заступанням на службу, незаконне використання у власних цілях автомобіля «Тойота Хайлюкс», номерний знак НОМЕР_1 .

Таким чином, службове розслідування відносно позивача розпочато з урахуванням підстав, визначених положеннями Закону №2337-VIII.

Крім того, строк проведення службового розслідування, за наслідками якого прийнято оскаржувані накази було дотримано з урахуванням положень статті 16 Закону № 2337-VIII, не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно з матеріалами справи ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції за дії, розцінені відповідачем як дисциплінарний проступок, що були виявлені відповідачем під час проведення службового розслідування.

Як встановлено матеріалами службового розслідування, 05.06.2022 відповідно до плану-розрахунку особового складу Дарницького управління поліції ОСОБА_1 мав заступити на службу з охорони публічного порядку на блокпост по АДРЕСА_1 . Однак, 05.06.2022 на 08:00 останній не прибув на цільовий інструктаж до Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві.

У подальшому, о 09:40, під час перевірки працівниками КМУ ДВБ НП України порядку несення служби на блокпосту по АДРЕСА_1 , було з?ясовано, що ОСОБА_1 безпідставно відсутній. Після цього здійснено телефонний дзвінок телефонний дзвінок ОСОБА_1 , який близько 09:55 прибув на вказаний об?єкт на автомобілі «Тойота Хайлокс», номерний знак НОМЕР_1 (перебував за кермом) без вогнепальної зброї та спеціальних засобів. Останній, після спілкування, сів до дотомобіля та поїхав у невідомому напрямку. Про вказану подію ОСОБА_2 , старший інспектор відділу превенції Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві капітан поліції, у телефонній розмові доповів ОСОБА_3 та на його мобільний телефон надіслав фото, у якому саме вигляді ОСОБА_1 прибув на блокпост.

Під час перевірки документів у ОСОБА_1 поліцейськими Управління патрульної поліції в м. Киеві ДПП було встановлено, що він перебував з ознаками наркотичного сп?яніння, а саме: зіниці очей не реагували на світло, порушення координації рухів, неприродна блідість. Крім того, номерні знаки НОМЕР_1 не належать транспортному засобу «Тойота Хайлюкс». У зв`язку з цим, йому було запропоновано пройти огляд на стан сп?яніння, у встановленому законом порядку у лікаря-нарколога. Однак, останній від проходження огляду відмовився.

За порушення вимог пункту 2.5 Правил дорожнього руху відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ААБ №307619 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 2.9 «в» Правил дорожнього руху, внаслідок чого винесено постанову про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії БАБ №562710, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною шостою статті 121 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у вигляді штрафу в розмірі 850 грн.

Вказані адміністративні матеріали за статтею 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення направлено до Дарницького районного суду міста Києва.

Поряд з цим, 08.06.2022 за вх.№376 (ВДЗ вх. №7225/ВС від 06.06.2022) до управління головної інспекції надійшло подання начальника Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України полковника поліції Луцака Сергія від 06.06.2022 №580/42-10/01-2022 «Про виявлені недоліки та вжиття заходів реагування», в якому вказано про порушення 05.06.2022 службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_1 під час несення служби на блокпосту по АДРЕСА_1 .

Крім того, 09.06.2022 за вх. №K-116 до управління головної інспекції Головного управління Національної поліції у місті Києві з Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надійшла заява ОСОБА_4 , проживаючого по АДРЕСА_2 , про те, що начальник сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві капітан поліції Павленко Микола Юрійович незаконно користувався транспортним засобом «Тойота Хайлюкс», 2009 року випуску, чорного кольору, номерний знак НОМЕР_2 , який був переданий волонтерами на потреби Збройних сил України. Перевіркою приналежності номерного знаку НОМЕР_1 встановлено, що він зареєстрований за автомобілем «Шкода Октавія Тур», який належить громадянину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_3 .

Відомості повідомлені ОСОБА_3 заресстровано до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» та журналу єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події Дарницького управління поліції за №26872.

Під час візуального огляду автомобіля «Тойота Хайлюкс», номерний знак НОМЕР_1 , було з`ясовано, що номер кузова зазначеного транспортного засобу знищено «кустарним» шляхом. У зв?язку з цим, на місце події викликано слідчо-оперативну групу Дарницького управління поліції, працівниками якої виявлено свідоцтво про рестрацію автомобіля «Тойота Хайлюкс», видане уповноваженими органами республіки Чехія. Відповідно до вказаного документу автомобіль «Тойота Хайлюкс» має експлуатуватись із номерним знаком НОМЕР_3 (Республіка Чехія).

Того ж дня відділом дізнання Дарницького управління поліції розпочато дізнання у кримінальному провадженні №0001107 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого статтею 290 Кримінального кодексу України, за фактом знищення номеру кузова автомобіля «Тойота Хайлюкс».

Із метою об?єктивного вивчення обставин події керівництвом управління головної інспекції на місце направлено тимчасово виконуючого обов??язки старшого інспектора відділу службових розслідувань цього ж управління старшого лейтенанта поліції В. Геращенка. Під час відпрацювання події старшим лейтенантом поліції В. Геращенком, відповідно до вимог статті 40 Закону України «Про Національну поліцію» та статті 251 КУпАП, здійснювався відеозапис.

Вивченням відеозаписів з нагрудної камери встановлено, що на території блокпосту знаходився автомобіль «Тойота Хайлюкс», номерний знак НОМЕР_1 . Під час спілкування ОСОБА_1 повідомив, що він прибув на блокпост о 06:30 з власної ініціативи. До місця призначення добирався маршрутним таксі, так як проживає за межами міста Києва, а саме: у м. Бориспіль Київської області. Вищевказаний автомобіль на передодні йому доручив його товариш ОСОБА_6 , який служить в територіальній обороні, передати командиру підрозділу ТРО для подальшого направлення цього автомобіля на передову. Зі слів ОСОБА_1 автомобіль перебував на блокпосту з ключами, а він його використав виключно для надання допомоги потерпілим людям після вибухів у Дарницькому районі. Останній стверджував, що він мав право використовувати вказаний транспортний засіб у зв?язку з воєнним станом у країні. ОСОБА_1 вказав, що о 06:30 він взяв автомобіль та поїхав допомагати людям, які можливо постраждали від вибухів. При цьому, стверджував, що на блокпосту залишилась попередня зміна. Коли у розмові він почув, що його доставлять до Київської міської наркологічної клінічної лікарні «Соціотерапія» для встановлення факту вживання психоактивної речовини та стану сп?яніння, почав на підвищених тонах стверджувати, що він за кермом не перебував. У подальшому, висловлював, припущення, що у лікаря-нарколога може бути позитивний результат та в подальшому будуть проблеми. Під час з?ясування причин події ОСОБА_1 звинувачував майора поліції ОСОБА_3 у особистій неприязні до нього, звинувачував його у діях, за якими відносно нього у Дарницькому управлінні поліції вже проводять службове розслідування.

Як зазначено у Висновку службового розслідування від 21.06.2022, у зв?язку з відмовою ОСОБА_1 проходити огляд у медичному закладі, патрульні поліцейські склали відносно останнього протокол про адміністративне правопорушення за статтею 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення. ОСОБА_1 після складання відносно нього протоколу, конфліктував з цивільною особою за автомобіль, взяв до рук лопату та почав бігти у бік цивільної особи замахуючись лопатою, погрожував їй.

Під час проведення службового розслідування було відібрано пояснення позивача та пояснення працівників Дарницького управління поліції.

Згідно висновків службового розслідування, надані пояснення ОСОБА_1 на місці події суперечили поясненням інших працівників Дарницького управління поліції.

Листом управління головного інспекції Головного управління Національної поліції у місті Києві від 17.06.2022 №438/125/67-01-2022 позивачу було запропоновано о 09:00 20.06.2022 прибути до адміністративної будівлі Головного управління Національної поліції у місті Києві для надання пояснень за фактом можливих порушень службової дисципліни. Позивач у визначений термін не з`явився та про наявність поважних причин свого неприбуття не повідомив.

Висновком службового розслідування від 21.06.2022 встановлено незаконне користування позивачем транспортного засобу «Тойота Хайлюкс» з іншими номерними знаками.

Як зазначено позивачем, 13.07.2022 Дарницьким районним судом міста Києва винесено постанову в адміністративній справі №753/5908/22 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, якою справу закрито на підставі пункту 1 статті 247, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Суд звертає увагу на те, що за змістом висновку про результати службового розслідування, члени дисциплінарної комісії, які проводили службове розслідування, прийшли до переконання про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, несумісного з подальшим проходженням служби в Національній поліції України, зокрема, вказали, що причинами і умовами порушення службової дисципліни стали недотримання начальником сектору кримінальної поліції відділу поліції №2 (з обслуговування житлових масивів «Позняки» та «Осокорки») Дарницького управління поліції капітаном поліції ОСОБА_1 вимог пункту 6 частини третьої розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, підпунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилось у порушенні Правил дорожнього руху, відмові від проходження огляду на стан сп`яніння, висловлюванні нецензурною лексикою під час спілкування з поліцейським та громадянами, незаконному використанні транспортного засобу.

Водночас, закриття судом справи про адміністративне правопорушення не свідчить про відсутність дисциплінарного проступку, оскільки судом оцінювалась інша сукупність доказів щодо наявності або відсутності складу адміністративного проступку, тому під час здійснення дисциплінарного провадження рішення Дарницького районного суду м.Києва від 13.07.2022 у справі №753/5908/22 не має жодного преюдиційного значення.

Підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни. В межах проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією не досліджувалося питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надавалася правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку. При цьому, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.

Не притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення певних дій не є тотожним із застосуванням дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, які несумісні з подальшим проходженням служби, оскільки працівники правоохоронних органів власним прикладом та поведінкою зобов`язані зміцнювати авторитет закону серед громадян та неухильно його дотримуватись.

Така позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04.12.2019 № 824/355/17-а, від 17.07.2019 № 806/2555/17.

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 07.11.2019 по справі №826/1670/18, сам по собі висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в даному випадку, щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді звільнення, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.

З наведеного вбачається, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

При цьому, приймаючи оскаржуваний наказ від 27.06.2022 №504 та застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції відповідач керувався матеріалами, зібраними під час службового розслідування, розпочатого згідно з наказом від 07.06.2022 №634.

Окремо варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд зазначає, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 29.12.2020 року у справі № 802/2046/18-а та у постанові Верховного суду від 16.10.2020 року у справі № 814/2622/13-а.

Стосовно доводів позивача про те, що відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення відносно позивача у вигляді звільнення, не врахував попередні заохочення та стягнення, суд зазначає таке.

У контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Отже, аналізуючи зібрані та досліджені докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, з огляду на що наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 27.06.2022 №504 про застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції винесений відповідачем у межах, на підставі та у спосіб, що визначені чинним законодавством.

Позовні вимоги в частині визнання протиправним та скасування наказу від 06.07.2022 №1093 о/с задоволенню не підлягають, оскільки вказаний наказ прийнятий на підставі наказу від 27.06.2022 №504, оцінку якому судом надано вище.

З огляду на встановлені судом обставини, відповідач, приймаючи рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення діяв у межах своєї компетенції і керувався нормами, які регулюють проходження служби в поліції.

Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з урахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, а тому суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки доказів протиправності оскаржуваних наказів позивачем суду не надано, а судом в ході розгляду справи їх наявність не встановлена.

Зважаючи, що у задоволенні позову позивача відмовлено, а іншими учасниками справи судові витрати не понесені, судові витрати не підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, cуд,-

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити.

Позивач: ОСОБА_7 (ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , місце проживання: АДРЕСА_4 ).

Відповідач: Військова частина НОМЕР_5 (ідентифікаційний код: НОМЕР_6 , місцезнаходження: 09635, Київська обл., Рокитнянський р-н, с. Ольшаниця).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.