Справа № 420/10013/23
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2023-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт,

встановив:

Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі позивач, Управління ДАБК) звернулося до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 (далі - відповідач 1), ОСОБА_2 (далі - відповідач 2), в якому просить припинити право на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 11.08.2020 №ОД53 «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначає, що головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Михайленко Євгеном здійснено перевірку достовірності даних у поданій відповідачами декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 13.03.2023 №ОД39 на об`єкт - «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 . У цій декларації зазначено в якості документу, що дає право на виконання будівельних робіт повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1) від 11.08.2020 №ОД53. Надалі посадовою особою Управління ДАБК разом із представниками Департаменту земельних ресурсів та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, а також Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради 16 березня 2023 року проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час обстеження встановлено, що фактично проведені будівельно-монтажні роботи з реконструкції частини домоволодіння за вказаною адресою не відповідають документам, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме змінено геометричні розміри прибудови та в свою чергу захоплено територію загального користування (двору). Замість реконструкції частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, відповідачами фактично виконані роботи з демонтажу прибудови №11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 № б/н та будівництва нової прибудови розміром 4,05x3,47 метрів.

Також, замовниками не надано проектну документацію на будівництво, документи про призначення відповідальної особи генерального проектувальника, про призначення відповідальної особи, що здійснює технічний нагляд, відомості про експертизу проектної документації. У той же час, зазначене у повідомленні про початок виконання будівельних робіт в якості розробника проекту будівництва ПРАТ «Інпроектсервіс» надало листа від 23.03.2023 внх.№41-16/9 про те, що воно не здійснювало розробку проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, за адресою: АДРЕСА_1 », а вказаний головний архітектор проекту - ОСОБА_3 ніколи не працював в ПРАТ «Інпроектсервіс».

З посиланням на приписи частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» позивач вказує, що набуте відповідачами на підставі поданого повідомлення право на виконання будівельних робіт підлягає припиненню в судовому порядку, оскільки відповідачами внесено недостовірні відомості, наведені у вищевказаному дозвільному документі, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Ухвалою від 09.05.2023 вказаний позов було залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Позивач ухвалу суду виконав, недоліки позову усунув.

Ухвалою від 22.05.2023 провадження у вказаній справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 01.06.2023 клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про розгляд справи №420/10013/23 за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення.

Відповідачами подано відзив, за змістом якого вони позов не визнають і просять відмовити у його задоволенні з підстав порушення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради затвердженого постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23.05.2011 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю». Вказують, що після подання у січні 2023 року декларації про готовність об`єкта до експлуатації до них вже приходив представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю з метою перевірки проведених робіт по реконструкції частин домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Щодо проведення 16.03.2023 комісійного обстеження об`єкта будівництва (реконструкції) Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради їх не повідомляло та фактично у березні 2023 року це обстеження з виходом на місце не проводилось, відповідачі участі у ньому не брали. Також Управління державного архітектурно-будівельного контролю почало проводити позапланову перевірку щодо повідомлення про початок виконання будівельних робіт у січні 2023 року, тобто через два роки після реєстрації повідомлення (11.08.2020 року), хоча повинно було зробити це протягом трьох місяців з дня його подання.

Ухвалою від 15.06.2023 задоволено частково клопотання відповідачів та витребовано у позивача докази.

Згідно із статтями 258, 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів. Суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Оскільки учасниками справи подані необхідні для розгляду справи заяви по суті спору та докази, суд вважає за можливе ухвалити у справі рішення з урахуванням часу перебування судді у відпустці.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні обставини та приписи законодавства.

Як встановлено судом, на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 07.11.2017 відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є власниками (у рівних частках кожен) 3/25 часток домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який в цілому складається з трьох житлових будинків, означених в схематичному плані під літерами «А, Б, Г», загальною площею 330 кв.м., у тому числі житловою 212 кв.м., та надвірних споруд «В, Д, Е, З, И, К, Л, Н» - сараї, «Ж» - уборна, 1 мостіння, №1 забор, яке розташоване на земельній ділянці розміром 627 кв.м.

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 11.08.2020 зареєстровано за № ОД53 подане відповідачами Повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з відомостями, наведеними у згаданому повідомленні, проектну документацію розроблено ПрАТ «Інпроектсервіс», головний архітектор проекту ОСОБА_3 , технічний нагляд здійснює ОСОБА_4 , експертизу проекту будівництва здійснено ТОВ «Перша приватна експертиза», експертний звіт від 11.10.2018 №13/11-10/145/А. Загальна площа об`єкту відповідно до проектної документації зазначена 30,1 кв.м., у тому числі житлова 11.8 кв.м., допоміжна площа 18,3 кв.м., поверховість 2, будівельний об`єм 110,0 куб.м.

Відповідачами 13.03.2023 за № ОД39 подано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 .

Головним спеціалістом інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленком Євгеном Миколайовичем здійснені заходи щодо перевірки достовірності даних у поданій декларації, у тому числі із представником Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради та з залученням представника Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради та Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради 16.03.2023 проведено комісійне обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Вказане обстеження здійснено на підставі Порядку взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ, закладів та організацій Одеської міської ради з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, затвердженого рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради за від 29.03.2018 № 135.

Участь у його проведенні приймали головний спеціаліст інспекційного відділу №2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Михайленком Є.М., головний спеціаліст відділу контролю та моніторингу за станом території району Малиновської районної адміністрації Одеської міської ради Семіліта І.В., головний спеціаліст Департаменту земельних ресурсів Одеської міської ради Кожуховський В.С. та завідуючий сектором Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради Сліпченко Г.В.

Відповідачі участі у обстеженні не брали, відомості щодо їх повідомлення про його проведення до суду не надані.

За результатами цього обстеження посадовими особами, які його проводили, складено акт від 16.03.2023 за змістом якого ними встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 фактично виконані роботи з реконструкції частини домоволодіння шляхом демонтажу прибудови № 11-3 геометричними розмірами 2,30x2,28 метрів відповідно до технічного паспорту від 19.11.2015 № б/н (який був наданий листом КП «Бюро технічної інвентаризації» ОМР від 15.03.2023 № 821/03.01-06) та будівництва нової прибудови, фактичні розміри якої прибудови становлять 4,05x3,47 метрів, у той час як відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 11.08.2020 №ОД553 реконструкція мала здійснюватись без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані.

Посадовими особами, які проводили обстеження, на підставі вищевикладеного висновано, що фактично проведені будівельно-монтажні роботи з реконструкції частини домоволодіння за вказаною адресою не відповідають документам, що дають право на виконання будівельних робіт, а саме змінено геометричні розміри прибудови та в свою чергу захоплено територію загального користування (двору).

На запит Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 15.03.2023 №01-18/20-и/в Комунальним підприємством «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради листом від 15.03.2023 №821/03.01-06 надіслано копію технічного паспорту на об`єкт нерухомого майна, розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Технічний паспорт виготовлений станом на 19.11.2015 року.

Листом від 23.03.2023 №41-16/9 ПрАТ «Інпроектсервіс» у відповідь на запит Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 15.03.2023 №01-18/20-и/в надало наступну інформацію:

- ПрАТ «Інпроектсервіс» не здійснювало розробку проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 ;

- головний архітектор проекту ОСОБА_3 ніколи не працював в ПрАТ «Інпроектсервіс»;

- ОСОБА_2 та ОСОБА_1 не звертались до ПрАТ «Інпроектсервіс» з приводу розробки проекту «Реконструкція частини домоволодіння без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані» за адресою: АДРЕСА_1 , та договір на здійснення авторського нагляду з ними не укладався.

Вважаючи, що відповідачами до повідомлення про початок виконання будівельних робіт внесено недостовірні відомості, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а саме забудова зі зміною геометричних розмірів без належно затвердженого проекту будівництва, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради з посиланням на статтю 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» звернувся із цим позовом.

Вирішуючи цей спір, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 1 Закону України від 16.11.1992 № 2780-XII «Про основи містобудування» (далі також Закон № 2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 6 Закону № 2780-XII визначено, що законодавство України про містобудування складається з Конституції України, цього Закону, законів України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про архітектурну діяльність» та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання.

Органи, що здійснюють державне регулювання у сфері містобудування, наведені у статті 7 Закону № 2780-XII, за змістом якої таке регулювання здійснюється, зокрема, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Закон України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також Закон № 3038-VI) визначає правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських і приватних інтересів.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону № 3038-VI.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 6 Закону №3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

За змістом частини 1 статті 7 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом:

контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (пункт 6 частини 1 статті 7);

надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів) (пункт 7 частини 1 статті 7);

здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Частинами 1, 2 статті 34 Закону №3038-VI установлено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зазначені документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Відповідно до частини 5 статті 34 Закону №3038-VI контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Положеннями частин 1, 2, 8 статті 36 Закону №3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Частинами 1, 5 статті 39 Закону №3038-VI передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

За правилами частин 1 та 2 статті 39-1 Закону №3038-VI у разі якщо замовник самостійно виявив технічну помилку у надісланому повідомленні про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт, зареєстрованій декларації про готовність об`єкта до експлуатації, а також у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до закону, до такого повідомлення або декларації вносяться зміни у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Замовник зобов`язаний протягом трьох робочих днів надати достовірні дані щодо інформації, яка потребує змін, для внесення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю відповідних відомостей до реєстру, а також до повідомлення або декларації.

У разі ж виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

У свою чергу, частиною 7 статті 36 Закону №3038-VI установлено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747) затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктами 3, 5, 7 зазначеного Порядку також визначено, що надання (отримання), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: … подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, … можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Згідно із пунктом 8 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт установлено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю:

видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт;

звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

Отже, законом визначено, що підставою для звернення до суду з позовом про скасування реєстрації декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт є виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних.

Водночас закон передбачає, що відповідний орган має виявити факт, який своєю чергою слугує підставою для звернення до суду.

При цьому підзаконний акт (затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт) також вимагає попередньо видати в адресу порушника припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт, із зазначенням в ньому вимоги усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил.

І в разі невиконання такого припису орган державного архітектурно-будівельного контролю набуває права на звернення до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

За приписами частин першої та другої статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

У разі систематичного (два і більше разів підряд) перешкоджання проведенню перевірки посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, встановлених під час перевірки, а саме: порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, проектної документації на будівництво об`єкта, будівельних норм і правил, а також в інших випадках, визначених цим Законом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт.

З наведеного видно, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснюється він органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України шляхом проведення планових та позапланових перевірок. Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Частиною третьою статті 41 Закону № 3038-VI визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, у тому числі:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Отже, зміст статей 39-1 та 41 Закону № 3038-VI, пункту 15 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» дають підстави для висновку, що органи державного архітектурно-будівельного контролю саме під час перевірки встановлюють достовірність даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та перевіряють наявність або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта.

Такий же висновок зробив Верховний Суд у постанові від 27 червня 2023 року у справі №320/9108/21.

На виконання цієї норми Постановою Кабінету Міністрів № 553 від 23.05.2011 затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - також Порядок 553).

Відповідно до пункту 1 Порядку № 553, цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством.

Приписами пункту 4-1 Порядку № 553 визначено, що під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірці підлягає, зокрема:

достовірність даних, наведених у повідомленнях про початок виконання підготовчих і будівельних робіт та деклараціях про готовність об`єкта до експлуатації;

забезпечення замовником здійснення авторського та технічного нагляду, - коли такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством;

передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта;

подання замовником інформації про передачу права на будівництво об`єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також про коригування проектної документації - якщо подання такої інформації є обов`язковим.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 визначені підстави для проведення позапланової перевірки, тотожні тим, які установлені в статті 41 Закону № 3038-VI.

Згідно із пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пунктів 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі припис).

Згідно із пунктом 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Виходячи із змісту наведених правових положень, Суд наголошує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Однак в даному випадку позапланова перевірка взагалі не призначалась, а відтак позивачем не було здійснено заходів державного архітектурно-будівельного контролю, результати якого надавали би позивачу право на звернення до суду із позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Водночас, нормами Закону № 3038-VI та Порядку № 553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Аналогічний висновок зробив Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17.

В постанові від 13 квітня 2022 року справа № 814/750/17, при розгляді справи, в якій також вирішувалось питання щодо необхідності проведення перевірки, Верховний Суд зазначив, що прийняттю будь-якого рішення контролюючим органом передує відповідна перевірка, за результатами якої і встановлюється дотримання суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Подібні висновки також застосовані в постановах Верховного Суду від 27 квітня 2021 року справа № 640/5473/20, від 15 червня 2022 року справа № 826/15946/17.

Суд звертає увагу, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок та оформлення її результатів є належними та допустимими доказами наявності порушень з боку суб`єкта містобудування, у тому числі й здійснення самочинного будівництва.

Зазначені вимоги не є формальними, оскільки за приписами статті 41 Закону №3038-VI та Порядку №553 саме під час перевірки встановлюється дотримання законодавства при розробці проектної документації, достовірність інформації в деклараціях про початок будівельних робіт та готовність об`єкта до експлуатації, у тому числі щодо права проведення будівельних робіт, власності, обсягу робіт та площі приміщень.

Отже, законодавством регламентовано чітку процедуру проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок у сфері містобудівної діяльності та підстави для вжиття заходів реагування шляхом звернення до суду з відповідним позовом у разі виявлення недостовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт чи в зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Разом з тим, у випадку проведення зазначеної перевірки її результати мають бути зафіксовані у відповідному акті, який є джерелом доказів установлених порушень.

При цьому, обов`язку контролюючого органу щодо складання акта за результатами проведеної перевірки кореспондує право суб`єкта містобудівної діяльності отримати копію такого акта, ознайомлюватись з ним, подати свої заперечення, зауваження або пояснення щодо його змісту та/або висновків.

Саме результати перевірки як заходу державного архітектурно-будівельного контролю, оформлені відповідним актом, можуть підтверджувати факт виявлення недостовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт чи в зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Натомість позивачем належними і допустимими доказами не підтверджено його доводи щодо недостовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Акт обстеження від 16.03.2023, на який посилається позивач, таким доказом не є, оскільки складений не внаслідок здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Натомість згаданий акт може бути підставою для призначення і проведення позапланової перевірки.

Суд підкреслює, що до його компетенції не належить встановлення замість повноважного контролюючого органу фактів недостовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Тобто суд лише перевіряє дотримання контролюючим органом процедури перевірки та повноти встановлення нею обставин.

Також суд звертає увагу, що недотримання позивачем вимог проведення та оформлення перевірки не позбавляє контролюючий орган права виконати покладені на нього обов`язки щодо перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації та перевірки наявності або відсутність факту самочинного будівництва об`єкта та належного оформлення результатів перевірки.

Доводи позивача про те, що здійснення державного архітектурно-будівельного контролю припинено на період воєнного стану постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» не заслуговують на увагу, оскільки пунктом 2 цієї ж постанови прямо передбачено, що зокрема за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.

Згідно із статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивач унаслідок недотримання вимог законодавства щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не встановив наявності підстав, які надають йому право звернутись до суду із позовом про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Отже, позовні вимоги за встановлених судом обставин є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Відмовити у задоволенні позову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт, набутих на підставі повідомлення про початок будівельних робіт.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя А.С. Пекний

.