Справа № 560/3456/23
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2023-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3456/23
РІШЕННЯ

іменем України

18 серпня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Ковальчук О.К. розглянувши адміністративну справу за позовом приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Турфлора" звернулось в суд з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці Державної митної служби України від 22.12.2022 №UA400000/2022/000106/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/001139 від 22.12.2022.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що підставою для прийняття спірного рішення стали аргументи відповідача щодо подання документів, які не містять всіх відомостей, що підтверджують числове значення складових митної вартості товарів, передбачених частиною 10 статті 58 Митного кодексу України, у тому числі витрати на транспортування, навантаження тощо. Також поданий інвойс не містить достовірної інформації щодо дійсної вартості товару відповідно до статті VII ГАТГ, оскільки рівень митної вартості нижчий, ніж рівень митної вартості подібних товарів за даним кодом з УКТ ЗЕД. Однак, подані позивачем документи підтверджують ціну товару та дозволяють визначити митну вартість товару відповідно до статті 58 МК України за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Водночас, відповідач не надав жодного доказу, який би спростував зміст рахунку-фактури (інвойса) №FYB032 від 16.12.2022, який є основним документом для застосування митної вартості товару. Вважаючи рішення від 22.12.2022 №UA400000/2022/000106/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/001139 від 22.12.2022 протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

У відзиві на позов відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог. Зазначає, що митний орган діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений МК України та чинним законодавством України. Відповідач вказує, що документи, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МК України містили розбіжності (а саме під час митного оформлення) та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, декларанту були надіслані повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості. Вказує, що декларанту двічі направлялись повідомлення митного органу щодо необхідності подання додаткових документів. На перше повідомлення декларант надіслав лист про те, що всі основні документи, що підтверджують митну вартість товару надано, а інших документів надати немає змоги. У відповідь на друге повідомлення декларантом надано додаткові документи: звіт про вартісні Хмельницької ТПП від 22.12.2022 №22-05/955 та копію листа товаропостачальника "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI." від 22.12.2022 №б/н, та повідомленння, що інших документів, що підтверджують митну вартість товару подати немає змоги. Оскільки декларант не усунув розбіжності додатково наданими документами, не підтвердив включення окремих складових митної вартості товарів, 22.12.2022 відповідач виніс оскаржуване рішення про коригування митної вартості.

До суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позов. Зазначає, що надані приватним підприємством "Турфлора" під час митного оформлення товару документи повністю спростовують будь-який сумнів відповідача щодо наявності розбіжностей в поданих до митного оформлення документах, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом (резервним методом), чим ставить позивача в становище владного примусу, коли суб`єкт владних повноважень без будь-яких обґрунтувань примушує до виконання своїх рішень. Зокрема, відомості з інформаційних систем митних органів не можуть слугувати беззаперечним джерелом інформації про митну вартість конкретного товару та бути підставою для здійснення коригування.

Відповідач надіслав заперечення на відповідь позивача на відзив, у якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що документи, подані декларантом разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МК України містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, а тому, рішення від 22.12.2022 №UA400000/2022/000106/2 про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/001139 від 22.12.2022 є правомірними.

У надісланих до суду додаткових поясненнях позивач підтверджує позицію щодо протиправності дій і рішень відповідача.

Ухвалою від 18.08.2023 Хмельницький окружний адміністративний суд відмовив у задоволенні клопотання Хмельницької митниці про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін.

Дослідивши зібрані в матеріалах справи докази в їх взаємному зв`язку та сукупності, суд встановив таке.

17.11.2022 між позивачем приватним підприємством "ТУРФЛОРА", та компанією "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI." укладений зовнішньо-економічний договір №7, відповідно до пункту 1.1 якого продавець зобов`язується поставляти, а покупець отримувати та оплачувати товари (зріз свіжих (живих) квітів, цитруси, фрукти, овочі, городні рослини, кімнатні рослини у горщиках та іншу сільгоспродукцію) згідно з умовами цього контракту. Найменування, вартість та кількість товару визначається згідно з Інвойсом на кожну партію товару.

Відповідно до умов контракту, продавець може використовувати тару та упаковку для товару як свою, так й інших виробників пакувальних матеріалів, а у випадку недостатньої кількості та інших виробників пакувального матеріалу, використання яких продавцем не впливає на вартість поставленого товару (пункт 1.2 контракту); асортимент і кількість товарів, що поставляються відповідно до цього контракту, визначаються замовленням покупця для певної поставки, надісланим по факсу, електронною поштою чи телефоном (пункт 2.1 контракту); загальна сума контракту визначається загальної сумою всіх інвойсів (пункту 2.4 Контракту); товар поставляється на умовах Інкотермс 2020 СРТ Старокостянтинів, Україна (пункт 5.3 контракту); датою поставки вважається дата оформлення вантажної митної декларації (пункт 5.5 контракту); товар супроводжується такими документами: інвойс, CMR, фіто-карантинний сертифікат (пункт 5.7 контракту); розрахунки по цьому контракту здійснюються в доларах США шляхом банківського переказу на рахунок, вказаний продавцем, протягом 180 днів з моменту оформлення вантажно-митної декларації (пункт 6.1 контракту).

Відповідно до зазначеного контракту компанія "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI." поставила позивачу товар, вказаний у інвойсі №FYB032 від 16.12.2022 на загальну 9750,64 дол., а саме: гвоздики "стандарт" 385920 штук, розмір рослини 60-70 см, торгова марка - відсутні дані, виробник "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.", фактурна вартість 9648,00 дол.; гіпсофіла (GYPSOPHILA) 400 штук, розмір рослини 70-80 см, торгова марка - відсутні дані, виробник "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.", фактурна вартість 16,00 дол.; аспарагус (Asparagus) 1000 штук, розмір рослини 50-75 см, торгова марка - відсутні дані, виробник "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.", фактурна вартість 40,00 дол; міракуладус (Miraculadus) - 500 штук, розмір рослини 60-80 см, торгова марка - відсутні дані, виробник "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.", фактурна вартість 20,00 дол.; гербери (GERBERA) 720 штук, розмір рослини 45-65 см, торгова марка - відсутні дані, виробник "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI.", фактурна вартість 26,64 дол.

З метою здійснення митного оформлення зазначеного товару до Хмельницької митниці подана електронна митна декларація №22UA22U0, у якій митна вартість товару визначена за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного контракту №7.

До вказаної митної декларації позивач надав: рахунок-фактуру (інвойс) №FYB032 від 16.12.2022; автотранспортну накладну CR026992 від 16.12.2022; декларацію про походження товару; книжку МДП (TIR carnet) UX.85400841; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 01.11.2022; зовнішньоекономічний договір (контракт) №7 від 17.11.2022; договір про надання послуг митного брокера №4 від 05.01.2021, інформацію про позитивні результати державних видів контролю №9364317 від 20.12.2022.

Під час перевірки правильності визначення митної вартості товару №22UA22U0 від 22.12.2022 відповідач встановив невідповідність заявленої митної вартості товару вимогам.

Зокрема, заявлений рівень митної вартості товару "гвоздики" становить 0,90 дол. за кілограм тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється на інших митницях - 2,40 дол. за кілограм; заявлений рівень митної вартості товару "гіпсофіла" становить 0,80 дол. за кілограм, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється на інших митницях - 5,60 дол. за кілограм; заявлений рівень митної вартості товару "аспарагус" становить - 2,00 дол. за кілограм, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється на інших митницях - 4,10 дол. за кілограм; заявлений рівень митної вартості товару "міракуладус" становить - 2,86 дол. за кілограм, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється на інших митницях - 4,10 дол. за кілограм; заявлений рівень митної вартості товару "гербери" становить - 0,74 дол. за кілограм, тоді як мінімальний рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється на інших митницях - 5,6 дол. за кілограм.

Оскільки під час митого оформлення митний орган встановив що до митного оформлення декларант заявив неповні/недостовірні відомості про митну вартість, відповідач надіслав декларанту повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості від 22.12.2022 з пропозицією для підтвердження заявленої митної вартості надати: 1) якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалось страхування страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У відповідь на вказане повідомлення декларант повідомив, що всі основні документи, які підтверджують митну вартість товару, надано. Інших документів, що підтверджують митну вартість товару, надати немає змоги.

У наступних електронних повідомленнях відповідач, у зв`язку зі спрацюванням профілю ризику СУР, запропонував позивачу відповідно до частини 3 статті 53 МКУ, для підтвердження числового значення митної вартості товарів протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та /або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідь на вказані пропозиції декларант надав додаткові документи: звіт по вартості Хмельницької торгово-промислової палати від 22.12.2022 №22-05/955, лист товаропостачальника від 22.12.2022 щодо ціни на товар.

Розглянувши подані, в тому числі додатково, документи, відповідач надіслав позивачу картку відмови в прийнятті митної декларації UA400040/2022/001139 та прийняв рішення про коригування митної вартості від 22.12.2022 №UA400000/2022/000106/2, в якому серед іншого зазначено, що документи, подані згідно з частиною 2 та частиною 3 статті 53 МК України, містять розбіжності, в тому числі в частині реквізитів рахунка-фактури, зазначених в копії МД країни відправлення та в поданих до митного оформлення.

Вважаючи зазначене рішення неправомірним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України (далі МК України), Податковим кодексом України (далі ПК України) та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 МК України).

Відповідно до пункту 190.1 статті 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

За визначенням частини 1 статті 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою (частина 1 статті 52 МК України ).

Положеннями частин 4 та 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

За приписами частинами 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (частина 3 статті 53 МК України).

Відповідно до частини 1 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частиною 5 статті 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Отже, право митниці витребувати додаткові документи у декларанта з метою вчинення наступних дій, спрямованих на визначення дійсної митної вартості товарів, виникає за наявності у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості декларантом. При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Встановивши відсутність достатніх відомостей, які підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду України від 02.06.2015 у справі №21-498а15 та Верховного Суду від 18.08.2021 у справі №821/1050/17.

Відповідач зазначив, що підставою для витребовування в позивача додаткових документів для підтвердження цифрових значень митної вартості товару, задекларованого в митній декларації UA22070100ЕХ00026191, слугувала невідповідність заявленої митної вартості товару та інформації про митну вартість подібних товарів, відсутність інформації щодо окремих складових митної вартості товарів (витрат на транспортування тощо).

Згідно з частиною 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з умовами зовнішньоекономічного контракту від 17.11.2022 №7, товар поставляється на умовах Інкотермс 2020 СРТ Старокостянтинів, Україна, а його вартість визначається в інвойсі на кожну партію товару.

Поставка на умовах СРТ (англ. Carriage Paid To) (...named place of destination), або Фрахт/перевезення оплачені до (...назва місця призначення) означає, що продавець зобов`язаний доставити товар названому йому перевізнику та оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення.

Отже, поставка на умовах СРТ не передбачає обов`язку позивача, як покупця товару щодо оплати послуг з перевезення та страхування товару до позивача та, відповідно, обов`язку отримання від продавця товару документів, які підтверджують зазначені витрати.

Тому, використовуючи під час митного контролю повноваження щодо отримання від декларанта додаткових документів, які підтверджують числові значення митної вартості товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2020, задекларованого в митній декларації №22UA22U0, відповідач не мав підстав покладати на позивача обов`язок щодо надання для підтвердження числових значень вартості товару транспортних (перевізних) документів, страхових документів, а також документів, які містять відомості про вартість страхування.

Відповідно, ненадання позивачем під час митного контролю документів, які підтверджують вартість страхування та перевезення товару, поставленого на умовах СРТ Інкотермс 2020, не може слугувати підставою для відмови у митному оформленні зазначеного товару за вартістю, визначеною за першим методом (за ціною контракту).

Посилання відповідачем у спірному рішенні на розбіжності в документах, поданих до митного оформлення (номер рахунка-фактури, зазначений у копії митної декларації країни відправлення, не відповідав номеру рахунка-фактури, поданому до митного оформлення) та невідповідність задекларованої позивачем вартості товару вимогам Меморандуму про взаєморозуміння та співробітництво, укладеного між Держмитслужбою та громадською спілкою "Асоціація фруктово-овочевих, квітково-рослинних імпортерів, виробників, експортерів сільськогосподарських та інших товарів", на виконання якого на FTP-сервері публікується цінова інформація на окремі товари, суд не бере до уваги, оскільки відповідачем не надані докази того, що розбіжності у реквізитах цих документів впливають на числове значень митної вартості товарів.

Суд також вважає необґрунтованим посилання відповідача на зазначений Меморандум як на підставу для висновку про недостовірність відомостей щодо митної вартості товарів (квітів), придбаних позивачем у компанії "FLORISTAN TARIM SANAYI VE TICARET LTD.STI." на підставі зовнішньо-економічного контракту №7, оскільки за змістом пункту 4 частини шостої статті 54 МК України, лише документально підтверджена офіційна інформація органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості може бути підставою для відмови у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю.

Частиною сьомою статті 54 МК України встановлено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з положеннями статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, орган митної служби повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника .

Для митного оформлення імпортованого товару позивач надав документи, що передбачені частиною 2 статті 53 МК України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин четвертої та п`ятої статті 58 МК України.

Натомість, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей в частині вартості товару, ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена за ці товари.

Посилання митного органу як на підставу для невизнання заявленої позивачем вартості імпортованого товару, на те, що витрати на страхування та транспортування не включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінюваний товар, та не були заявлені декларантом як складова митної вартості, суд не бере до уваги з огляду на те, що умовами поставки товару CРТ, за якими товар постачався позивачу, оплата видатків на транспортування товару до місця призначення та страхування товару є обов`язком продавця. Витрати щодо транспортування та страхування товару здійснено продавцем і додатково декларантом не сплачувалися. Крім того, правила Інкотермс 2020 не передбачають обов`язкового надання покупцю (декларанту) документів щодо страхування товару, а лише на його вимогу (а такої вимоги не було). Надання вказаних документів митним органам України не передбачено також і міжнародними документами з митної справи.

Посилання відповідачем на заниження позивачем митної вартості товару суд відхиляє, оскільки формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може вважатися заниженням митної вартості і не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару, та не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 118.08.2021 у справі №821/1050/17.

Враховуючи викладене, суд вважає, що митним органом оскаржуване Рішення про коригування митної вартості товарів та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення прийняті без урахуванням усіх обставин та без дотриманням норм чинного законодавства.

Закріплений у частині 1 статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У розумінні частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони у відповідності до вимог частини 3 статті 2 КАС України, зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Під час судового розгляду спору відповідач не довів правомірність прийняття рішення від 22.12.2022 №UА400000/2022/000106/2 про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/001139.

Тому, позовні вимоги про визнання їх протиправними та скасування необхідно задовольнити.

У зв`язку з задоволенням позовних вимог відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір необхідно стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, пропорційно до частини задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 22.12.2022 №UА400000/2022/000106/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА400040/2022/001139.

Стягнути на користь приватного підприємства "Турфлора" судовий збір в сумі 2684,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:Приватне підприємство "Турфлора" (вул. І. Франка, буд. 49,Старокостянтинів,Хмельницька область,31100 , код ЄДРПОУ - 39514706)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, буд. 2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя О.К. Ковальчук