Справа № 160/11757/23
Суддя: Бухтіярова Марина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Бухтіярової М.М.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку, -
30.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - відповідач), в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №313 о/с від 16.05.2023 «По особовому складу» в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національної поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України);
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №881к від 15.05.2023«Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП» в частині застосування до начальника сектора реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті З Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 №1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 №43/13/32- 805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП№9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 №4, Присяги поліцейського, що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам;
- поновити підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) на службі в органах Національної поліції на посаді начальника сектора реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП з 17.05.2023;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 17.05.2023 по день ухвалення судового рішення.
Цією ж ухвалою суду було витребувано у Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області докази з їх документальним підтвердженням, що стали підставою для прийняття наказів, що оскаржуються; засвідчену належним чином копію наказу про призначення позивача на посаду начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області; посадову інструкцію із зазначенням функціональних обов`язків начальника сектора реагування патрульної поліції відділення поліції; засвідчену копію послужного списку позивача; довідку про обчислення середньої заробітної плати за два останні місяці перед звільненням позивача відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується доказами, що містяться в матеріалах справи.
05.07.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає, просить в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначає наступне. Підставою для притягнення начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП до дисциплінарної відповідальності стало порушення ним службової дисципліни та Присяги поліцейського, скоєнні в умовах воєнного часу проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, вчинив дії, не сумісні з його посадою та можливістю подальшого проходження служби в поліції, тобто проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Позивача звільнено за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Відповідачем акцентовано, що наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення не є підставою для звільнення останнього від дисциплінарної відповідальності та жодним чином не може ототожнюватись з наявністю фактів службової дисципліни, тобто з дисциплінарною відповідальністю, до якої було притягнуто останнього. В ході службового розслідування дисциплінарна комісія ГУНП не вирішувала питання про обґрунтованість обвинувачення ОСОБА_1 , яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише перевіряла дотримання позивачем вимог, які пред`являються до поліцейських та наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку. Факт існування кримінального провадження відносно ОСОБА_1 дійсно має важливе значення для дисциплінарного провадження. Одні й ті ж самі дії, вчинені особою, можуть одночасно розглядатись як частина об`єктивної сторони кримінального правопорушення (отримання неправомірної вигоди), так і частина об`єктивної сторони дисциплінарного проступку (вступ у позаслужбові стосунки, що порушують правила службової етики). Відповідно до Висновку службового розслідування відомості щодо порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023, знайшли своє об`єктивне підтвердження, в діях підполковника поліції ОСОБА_1 встановлено дисциплінарний проступок. Надзвичайна подія за участі позивача стала можливою через особисту недисциплінованість, не виявлення ним високої свідомості дисципліни, порушення основних обов`язків поліцейського та ігнорування останнім вимог чинного законодавства, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечить інтересам законності та компрометує звання поліцейського. Під час проведення службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України. Вивчення послужного списку встановлено, що він за останній час 11 разів притягувався до дисциплінарної відповідальності. Крім цього, в ході службового розслідування встановлено неодноразове допущення службової дисципліни, що виразилось у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими поліцейськими службової дисципліни за особистим, згідно зі доповідними записками від 20.02.2023 та від 03.04.2023, ретельним вивченням зібраних матеріалів щодо законної притягнення до адміністративної відповідальності, організацією проведення щомісячних перевірок матеріалів про адміністративне правопорушення щодо відповідності їх чинному законодавству, контролем за обліком бланкової продукції, а також контролем у недопущенні у подальшій службовій діяльності фактів порушень вимог ст.36 КУпАП України. З огляду на викладене, дисциплінарна комісія ГУНП дійшла висновку, що такі проступки з боку позивача самі по собі або у сукупності підривають довіру та авторитет Національної поліції і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби. Відповідачем також зауважено, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції. Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог Дисциплінарного статуту, нормативних актів, Присяги, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни, з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, не вчиняти дій, які можуть привести до втрати незалежності та об`єктивності при виконанні службових обов`язків. За таких обставин, при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ГУНП діяло в межах повноважень, у спосіб та у порядку, передбаченому чинним законодавством, тому позовні вимоги є безпідставними та не обґрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
До відзиву відповідачем долучено витребувані докази.
Позивач своїм правом на надання відповіді на відзив не скористався.
Відповідно до частини восьмої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення у порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.
Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до пункту 8 частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 16.02.2004 по 06.11.2015 проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 - склав присягу працівника Національної поліції України та продовжив службу в Національній поліції України, з 05.10.2021 по 04.04.2023 - заступником начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з 04.04.2023 начальником сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та має спеціальне звання «підполковник поліції» (згідно із послужним списком, а.с.174-180).
11.05.2023 підполковника поліції Боздугана К.В. затримано на підставі вимог ст. 208 КПК України.
12.05.2023 начальником управління Головного інспекції ГУНП в Дніпропетровській області О.Таран рапортом на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області А.Щадило (а.с.124) за вказаним фактом ініційовано проведення службового розслідування (а.с.124-125).
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1057 від 12.05.2023 «Про організацію проведення службового розслідування» (а.с.122-123) призначено службове розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023.
Згідно з п.2 наказу №1057 від 12.05.2023 проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голови дисциплінарної комісії заступника ГУНП підполковника поліції ОСОБА_4 , членів дисциплінарної комісії начальника УГІ ГУНП полковника поліції ОСОБА_5 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП підполковника поліції Литвиненка Є.Л., інспектора ВСР УГІ ГУНП старшого лейтенанта поліції Колоса Є.В., старшого інспектора ВП УГІ ГУНП капітана поліції Василашка Є.М., старшого слідчого в ОВСОМВ СУ ГУНП майора поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора ВОДГР УПД ГУНП майора поліції Жарікової О.М. та начальника ВЗК ГУНП підполковника поліції Третьякова М.О.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №300 о/с від 12.05.2023 у зв`язку із службовою необхідністю підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції відкликано з частини невикористаної щорічної основної оплачуваної відпустки з 12 травня 2023 року та відсторонено від виконання службових обов`язків за посадою з 12 травня 2023 року на час проведення службового розслідування (а.с. 23).
12.05.2023 начальнику сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, яке виразилося в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди (а.с. 130-134).
Начальник управління головної інспекції ГУНП в Дніпропетровській області О.Таран листом №50/2-411 від 12.05.2023 звернувся до начальнику ІТТ №1 в Дніпропетровській області В.Водолазського щодо надання дозволу на опитування ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , старшому інспектору ВСР УГІ ГУНП підполковнику поліції Литвиненку Є.Л. та інспектору ВСР УГІ ГУНП старшому лейтенанту Колосу Є.В. (а.с. 145).
Із змісту письмових пояснень від 13.05.2023, відібраних старшим інспектором ВСР УГІ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_7 , позивач в рамках службового розслідування відмовився від надання пояснень, посилаючись на ст. 63 Конституції України (а.с.146).
Згідно із рапортом від 13.05.2023 на ім`я голови дисциплінарної комісії член дисциплінарної комісії старшим інспектором ВП УГІ ГУНП в Дніпропетровській області Є.Василашко доведено, що 13.05.2023 під час проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 12.05.2023 №1057 за фактом можливого порушення службової дисципліни начальником СРПП відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_1 , здійснено вивчення організації службової діяльності останнього та його підлеглих, та під час проведених заходів встановлено, що підполковником поліції ОСОБА_1 не приділяється належна увага дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, внаслідок чого мають місце порушення у цьому напрямку службової діяльності, та просив дозволу для долучення до матеріалів службового розслідування (а.с.143-144).
В рамках службового розслідування полковник поліції ОСОБА_8 відмовився від давання пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, полковник поліції ОСОБА_9 відмовився від давання пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, відібрані письмові пояснення у підполковника поліції ОСОБА_10 , у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , майора поліції ОСОБА_12
15.05.2023 затверджено Висновок «Про результати службового розслідування за відомостями щодо можливого порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023» (а.с. 107-121).
Відповідно до вказаного Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 15.05.2023, члени дисциплінарної комісії дійшли, що відомості щодо порушення службової дисципліни та неналежної організації роботи начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що призвели до його затримання 11.05.2023, вважати такими, що знайшли свого об`єктивного підтвердження, а в діях підполковника поліції ОСОБА_1 та інших поліцейських відділення поліції № 9 Дніпровського РУП ГУНП дисциплінарні проступки встановленими (п.1 Висновку), та пропонують за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП № 9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 № 4, Присяги поліцейського, що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, застосувати до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції (п.3 Висновку).
З матеріалів Висновку службового розслідування від 15.05.2023 встановлено наступне.
Цієї доби підполковника поліції Боздугана К.В. затримано в порядку ст. 208 КПК України, 12.05.2023 останньому оголошено повідомлення про підозру та 13.05.2023 до нього застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на 60 діб.
Дисциплінарною комісією проаналізовано службову діяльність підполковника поліції ОСОБА_1 під час встановлено: 1) 29.11.2022 поліцейськими УГІ та УПД ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП, встановлено факти невірного кваліфікування вчинених адміністративних правопорушень, час оформлення поліцейськими СРПП матеріалів про адміністративні правопорушення, порушення вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376. Встановлено факти порушення законної зберігання вилучених посвідчень водіїв, а також несвоєчасного прибуття нарядів ГРІШ на місце події з моменту отримання повідомлення про подію на планшетний логістичний пристрій. 2) 16.12.2022 поліцейськими УГІ ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП були виявлені факти порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП вищевказаного підрозділу, а саме під час складення матеріалів про адміністративні правопорушення допускаються порушення вимог статей 245, 251, 252, 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 56.11.2015 № 1395.
Дисциплінарна комісія звертає увагу про систематичне порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП ВП №9 Дніпровського РУП ГУНП, неодноразово виявлених недоліків під час перевірки, що свідчить про постійне свідоме ігнорування та бездіяльність підполковника поліції ОСОБА_1 як керівника та особи, яка у вказаному ВП повинна здійснювати контроль за станом дотримання діяльності під час здійснення адміністративних правопорушень відповідно до п.1 р. VІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376.
Одночасно з цим, виникають підстави вважати, що вищевказані недоліки стали можливими унаслідок недостатнього контролю за роботою підлеглих підполковником поліції ОСОБА_1 , який займаючи керівну посаду, згідно з вимогами Дисциплінарного статуту Національної поліції України та своїх посадових інструкцій, зобов`язаний безпосередньо проводити службову підготовку з підлеглими працівниками, слідкувати за правильним їх навчанням, який з 5 жовтня 2021 року по 3 квітня 2023 року перебував на посаді заступника начальника з превентивної діяльності відділення поліції № 9 Дніпровського РУП ГУНП.
Виховувати особовий склад в дусі суворого дотримання законності і дисципліни, проводити роботу по попередженню порушень у службовій діяльності.
За результатами раніше проведених перевірок 29.11.2022 встановлені суттєві недоліки в організації роботи щодо дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, а саме: 40 фактів не встановлення місцезнаходження бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення, один факт не притягнення до адмінвідповідальності за ст. 44 КУпАП, 6 фактів невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення, один факт невиконання постанови суду про накладення на правопорушника стягнення у вигляді адміністративного арешту, 62 факти несвоєчасного надсилання до ДВС постанов за справами про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу, 34 факти порушення законності зберігання у відділенні поліції вилучених посвідчень водіїв, 30 фактів неналежного оформлення адміністративних матеріалів, 17 фактів порушення добового строку внесення відомостей до ІКС «ІПНП» про вчинені правопорушення, 11 фактів не внесення відомостей про адміністративне затримання до відповідних журналів.
При цьому, заступником начальника ВП з превентивної діяльності підполковником поліції К.Боздуганом у порушення вимог пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пунктів 2 та 3 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376 план організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків не розробив, заходів щодо усунення виявлених недоліків не вжив, унаслідок чого продовжують мати місце вказані порушення.
Заступником начальника ВП з превентивної діяльності підполковником поліції К.Боздуганом у порушення вимог пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6 контроль за додержанням вимог щодо ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання не здійснювався унаслідок чого, під час вивчення питання руху бланкової продукції по відділенню поліції встановлено відсутність 179 бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення
Під час складення поліцейськими ВП матеріалів про адміністративні правопорушення, допускаються порушення вимог Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 07.11.2015 № 1395.
Крім цього, підполковником поліції К. Боздуганом у порушення вимог підпункту 4, пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не забезпечено виконання вимог протоколів нарад керівництва ВП № 9 Дніпровського РУП від 28.04.2023 №38, від 24.03.2023 №26, від 09.02.2023 №11, а саме: у порушення підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів зазначених нарад, контроль за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення не організовано та належним чином не здійснювався, унаслідок чого мають місце факти невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення.
Крім того, підполковником поліції ОСОБА_14 у порушення вимог підпункту 13.3. пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 №43/13/32-805 не здійснювався належний контроль щодо притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності за ст. 44 КУпАП, так допускаються факти не проведення розгляду справ по адміністративні правопорушення, віднесених до компетенції Національної поліції.
Також, підполковником поліції К. Боздуганом у порушення вимог підпункту 4 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не забезпечено виконання вимог протоколу наради керівництва ВП № 9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 № 4, а саме не організовано контроль за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення унаслідок чого допущено 7 фактів не встановлення місцезнаходження вилучених поліцейськими СРПП ВП посвідчень водіїв.
Також, 20.02.2023 підполковником поліції К.Боздуганом було доповідною запискою за вих. № 43.9-1831 проінформовано керівництво Головного управління про те, що з метою недопущення фактів невірної кваліфікації вчинених адміністративних правопорушень, особовий склад зобов`язано здійснювати відповідні перевірки за обліками ІПНП, а також особисто, ретельно вивчаються зібрані матеріали щодо законності притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності, організовано проведення щомісячних перевірок матеріалів про адміністративне правопорушення щодо відповідності їх чинному законодавству України, а також забезпечено належний контроль за обліком бланкової продукції
Крім того, 03.04.2023 підполковником поліції ОСОБА_14 було доповідною запискою за вих. № 43.9-5700 проінформовано керівництво Головного управління про недопущення у подальшій службовій діяльності фактів порушень вимог ст. 36 КУпАП
При цьому, за результатами перевірки 13.05.2023 встановлено 81 порушення вимог ст. 36 КУпАП.
Стан дотримання дисципліни і законності у відділенні поліції № 9 Дніпровського РУПР ГУНП у поточному році на нарадах розглядався 6 разів (протоколи нарад від 13.01.2023 № З, від 24.02.2023 № 16,
Беручи до уваги вищевикладене, перевіривши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, дисциплінарна комісія дійшла про те, що підполковник поліції ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне зі званням поліцейського, оскільки скоїв вчинок, який суперечить покладеним на працівників поліції основним обов`язкам, підриває довіру до нього як до правоохоронця та носія влади …».
15.05.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №881к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП» (а.с. 52-55, 102-105).
Згідно з пунктом 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к за порушення службової дисципліни, недотримання пунктів 1, 2, частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 №4, Присяги поліцейського, що виразилося у відсутності належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, невжитті належних заходів з ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, не складанні планів організаційних та практичних заходів за виявленими недоліками під час перевірок та невжиття належних заходів щодо їх усунення, не забезпеченні контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення підлеглими поліцейськими, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам, застосувати до начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 9 Дніпровського районного управління поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до відомості (а.с.24) позивач ознайомлений з наказом від 15.05.2023 №881к 16.05.2023.
16.05.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ № 313 о/с про звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 (0055785) начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського районного управління поліції з 16.05.2023 відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Підстава: наказ ГУНП від 15.05.2023 №881к.
З вказаним наказом №313 о/с від 16.05.2023 позивач ознайомлений та отримав його 16.05.2023 (а.с.188).
Згідно з розпискою від 16.05.2023 позивачем отримано трудову книжку серія НОМЕР_2 та довідку військового квитка №8/123 від 11.04.2005, витяг з наказу про звільнення та довідку для постановки на військовий облік (а.с.187).
Не погодившись зі звільненням та прийнятими наказами, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII в редакції на час спірних правовідносин).
Відповідно до статті 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
На працівників поліції (поліцейських та державних службовців) поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
Відповідно до частини першої, четвертої статті 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
За змістом частини першої статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
За змістом частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частини третьої статті 11 Закону України «Про Національну поліцію» рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:
«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Приписами статей 22, 24 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особам, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону, забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах. Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів: 1) відмовитися від пропозиції; 2) за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; 3) залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; 4) письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.
Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила №1179).
Відповідно до пункту 1 розділу І Правил № 1179 ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Пунктом 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
За змістом розділу V Правил № 1179 керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.
Керівник органу (підрозділу) поліції у разі виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про вчинення такого правопорушення підлеглими зобов`язаний у межах своїх повноважень ужити заходів щодо припинення такого правопорушення та негайно письмово повідомити про його вчинення спеціально уповноважений орган у сфері протидії корупції.
Керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України; заохочувати етичну поведінку; запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною першою статті 19 Закону № 580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеного Законом України «Про оборону України».
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга статті 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Згідно з преамбулою до Дисциплінарного статуту, цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина друга статті 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
За змістом частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний, зокрема: своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).
За змістом частини третьої, п`ятої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, воєнний стан в країні неодноразово продовжувався та на час розгляду справи не припинений та не скасований.
Розділом V Дисциплінарного статуту унормовано особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Відповідно до частини першої, другої статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).
Частинами третьою, п`ятою та шостою статті 26 цього Статуту унормовано, що службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів. За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським, стосовно якого призначено службове розслідування, вчинено інший дисциплінарний проступок, обставини його вчинення підлягають перевірці уповноваженою особою під час проведення такого службового розслідування.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування.
Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення (частина перша статті 27 Статуту).
Відповідно до частини першої статті 29 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
За змістом статті 31 Дисциплінарного статуту поліцейський має право подати рапорт про перегляд застосованого до нього дисциплінарного стягнення або його скасування протягом трьох днів з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.
Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. У разі застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь або звільнення зі служби в поліції поліцейський має право оскаржити таке стягнення протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом по особовому складу про виконання застосованого дисциплінарного стягнення.
Отже, вчинення протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні ним службової дисципліни, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до поліцейського, винного в його учиненні, застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, і звільнення зі служби в поліції
На підставі пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що єдиною підставою для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, зокрема, у вигляді звільнення зі служби у поліції, є відповідний наказ начальника, прийнятий на підставі висновку службового розслідування.
При цьому, службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, в тому числі дотриманні антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.
Суд звертає увагу, що дотримання зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Присяги є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції України.
Працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин чесним і непідкупним, відданим інтересам служби.
При цьому, керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України.
В ході судового розгляду справи встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №313 о/с від 16.05.2023 про звільнення позивача зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» прийнятий у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к, прийнятого за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком від 15.05.2023 та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 15.05.2023.
Згідно із вказаним висновком під час службового розслідування були встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
При цьому, як вбачається з матеріалів висновку службового розслідування, обставини недотримання службової дисципліни з боку начальника сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №9 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 мають систематичний характер.
З послужного списку вбачається, що позивач у період з 05.10.2021 займав керівні посади у відділенні поліції №9 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, з 05.10.2021 по 04.04.2023 був заступником начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції, а з 04.04.2023 начальником сектору реагування патрульної поліції відділення поліції.
29.11.2022 поліцейськими УГІ та УПД ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП встановлено факти невірного кваліфікування вчинених адміністративних правопорушень, час оформлення поліцейськими СРПП матеріалів про адміністративні правопорушення, порушення вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376.
Встановлено факти порушення законної зберігання вилучених посвідчень водіїв, а також несвоєчасного прибуття нарядів ГРПП на місце події з моменту отримання повідомлення про подію на планшетний логістичний пристрій.
16.12.2022 поліцейськими УГІ ГУНП під час перевірки службової діяльності СРПП ВП № 9 Дніпровського РУП ГУНП були виявлені факти порушення службової дисципліни окремими поліцейськими СРПП вказаного підрозділу, а саме під час складення матеріалів про адміністративні правопорушення допускаються порушення вимог статей 245, 251, 252, 283 КУпАП та Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС України від 56.11.2015 № 1395.
За результатами таких перевірок встановлені суттєві недоліки в організації роботи щодо дотриманню законності під час здійснення адміністративного провадження, а саме: 40 фактів не встановлення місцезнаходження бланків протоколів та постанов про адміністративні правопорушення, один факт не притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44 КУпАП, 6 фактів невірного кваліфікування вчиненого адміністративного правопорушення, один факт невиконання постанови суду про накладення на правопорушника стягнення у вигляді адміністративного арешту, 62 факти несвоєчасного надсилання до ДВС постанов за справами про накладення на правопорушників адміністративних стягнень у вигляді штрафу, 34 факти порушення законності зберігання у відділенні поліції вилучених посвідчень водіїв, 30 фактів неналежного оформлення адміністративних матеріалів, 17 фактів порушення добового строку внесення відомостей до ІКС «ІПНП» про вчинені правопорушення, 11 фактів не внесення відомостей про адміністративне затримання до відповідних журналів.
Наведені обставини не спростовано позивачем, окрім фактичного заперечення про їх врахування під час службового розслідування.
Суд зазначає, що керівник органу (підрозділу) поліції, як службова особа поліції, наділений правами і обов`язками з організації службової діяльності підлеглих йому поліцейських і контролю за їхньою службовою діяльністю, зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських та несе відповідальність за дотримання ними службової дисципліни.
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського, розвивати у підлеглих самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського, контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
За таких обставин, позивач, приступивши до обов`язків начальника був зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни.
Однак, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані в ході судового розгляду не доведено належними та допустимими доказами, в розумінні норм ст.ст. 72-74 КАС України, виконання своїх обов`язків з організації службової діяльності підлеглих та забезпечення останніми дотримання дисципліни, в тому дій на запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
Також, позивачем не надано доказів на підтвердження вчинення дій з належної організації роботи сектору реагування патрульної поліції (СРПП) з метою забезпечення якісного та ефективного виконання покладених на нього завдань, планування роботи з метою своєчасного виконання запланованих заходів, забезпечення дотримання дисципліни і законності підлеглими поліцейськими та підтримання в постійній готовності сили і засоби до швидкого реагування на правопорушення і події, а також доказів на здійснення контролю (перевірок) несення служби нарядами сектору реагування патрульної поліції та стану виконання підлеглими поліцейським службових завдань, контролю за додержанням вимог щодо ведення журналу видачі бланкової продукції та її використання, контролю за порядком здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення та щодо притягнення правопорушників до адміністративної відповідальності, контролю за повнотою і якістю складання працівниками СРПП протоколів й інших матеріалів у справах про адміністративні правопорушення, з огляду на те, що такі порушення в роботі сектору виявлені і ця обставина не заперечується позивачем.
Протоколи №4 від 27.01.2023 та №11 від 09.02.2023 наради особового складу ВП №9 ДРУП не свідчать про реальні дії з організації контролю.
Не містять матеріали справи і доказів на підтвердження вчинення позивачем дій на запобігання проявам неетичної поведінки підлеглих поліцейських, проведення аналітичних робіт, в тому числі з вивчення факторів та умов, що впливають на ставлення поліцейських до виконання службових обов`язків, проведення оперативних нарад, навчань (інформаційно-роз`яснювальної роботи) із зміцнення службової дисципліни та/або з актуальних питань професійної діяльності та відповідальності за невиконання (не належного виконання) обов`язків поліцейського, зокрема, і розроблення плану організаційних та практичних заходів з усунення виявлених недоліків.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту НП України, пунктів 1 та 2 розділу VII Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, пункту 2 розділу IX Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції, затвердженої наказом МВС України від 30.01.2017 №67, пункту 5 наказу начальника ВП №9 Дніпровського РУП від 02.01.2023 №6, підпункту 13.3 пункту 13 розділу І протоколу наради керівництва Дніпровського РУП від 03.03.2023 № 43/13/32-805, підпунктів 2.5 пунктів 2 розділів І та пунктів 2 розділів II протоколів нарад при керівництві ВП № 9 Дніпровського РУП від 09.02.2023 №11, від 24.03.2023 №26, від 28.04.2023 №38, рішення наради при керівництві ВП №9 Дніпровського РУП від 27.01.2023 № 4, а також порушення Присяги поліцейського, тобто скоєнні в умовах воєнного стану проступку, який суперечить покладеним на працівника поліції основним обов`язкам.
Таким чином, саме за вчинення дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Пояснень по суті в ході службового розслідування позивачем не надано.
Доводи позивача у позові про те, що йому не надано право на подання пояснень, а також інших документів на спростування обставин, що стали підставою для службового розслідування, не враховуються судом, оскільки в матеріалах справи містяться письмові пояснення ОСОБА_1 від 13.05.2023, зі змісту яких вбачається, що він відмовляється від пояснень, посилаючись на ст.63 Конституції України, і такі пояснення написані власноруч (а.с.146).
При цьому, відсутність обвинувального вироку суду щодо позивача не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни.
Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи.
Поряд з цим, суд звертає увагу, зі змісту Присяги працівника поліції слідує, що його поведінка має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення таких дій, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Такий висновок узгоджується з позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 12.05.2022 у справі №260/1/19, від 25.06.2020 у справі №2240/2329/18, від 19.04.2021 у справі №240/2677/20.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Встановлення факту отримання неправомірної вигоди, відкриття за цим фактом кримінального провадження, затримання такої особи поліцейського і повідомлення їй про підозру у вчиненні кримінального правопорушення вже свідчить про порушення Присяги, в зокрема в частині обов`язку такого поліцейського дотримуватись Конституції України та законів України, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
За таких обставин, дії позивача як працівника поліції, встановлені службовим розслідуванням, є безумовним свідченням порушення ним службової дисципліни внаслідок безвідповідального ставлення до виконання своїх службових обов`язків, та вчинення дій, що призвели до підриву авторитету і довіри до поліції як органу державної виконавчої влади, формування негативної думки у населення про поліцію та дискредитації звання працівника поліції, тим паче вказана подія відбулася в умовах воєнного стану, а також недотримання ним вимог законодавства, порушення Присяги працівника поліції та посадових обов`язків, та є неприпустимим.
Порушення позивачем службової дисципліни у вигляді недотримання принципів діяльності поліції в умовах воєнного стану та вчиненні дій не сумісних з вимогами, які пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвели до приниження авторитету Національної поліції України, тобто скоєнні проступку, що підриває довіру до органів поліції, встановлені та підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами.
Висновок службового розслідування у цій справі містить обґрунтовані відомості щодо наявності причинного зв`язку між переліченими неправомірними діяннями позивача та їх наслідками, а також про ставлення його до вчиненого.
За таких обставин, навіть за відсутності у майбутньому обвинувального вироку суду за результатами розгляду кримінального провадження, з урахуванням поведінки позивача та стану дотримання ним службової дисципліни, суд вважає, що застосування відповідачем до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним та обґрунтованим. Захід дисциплінарного впливу, який застосований до позивача є співмірним з тяжкістю вчиненого ним дисциплінарного проступку.
Твердження позивача про недотримання, на його думку, певної процедури службового розслідування, суд розцінює як бажання позивача уникнути відповідальності.
Попри те, що позивач категорично заперечує викладені у висновку службового розслідування обставини щодо порушення службової дисципліни, невиконання покладених обов`язків, ігнорування наказів керівництва, рішень нарад тощо, суд разом із тим звертає увагу, що позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на спростування вказаних обставин.
Поряд з цим судом досліджено процедуру проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення і не встановлено наявності суттєвих порушень, які б впливали на їх правомірність.
Посилання позивача на те, що дисциплінарною комісією не досліджено ту обставину, що його не ознайомлено з колом функціональних обов`язків, неприйнятні.
Суд звертає увагу, що в силу частини третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, тому необізнаність позивача із своїми прямими функціональними обов`язками є свідченням, але не на корить позивача.
Суд акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, довести правомірність своїх дій чи бездіяльності відповідно до принципу офіційності в адміністративному судочинстві зобов`язаний суб`єкт владних повноважень. Разом з тим, згідно з принципом змагальності позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо заперечує їх обґрунтованість.
Натомість в даному випадку позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами доводи на обґрунтування підстав неправомірності оспорюваних наказів.
З огляду на викладене, з урахуванням наведених судом законодавчих норм та встановлених обставин, суд вважає, що накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.05.2023 №881к в частині застосування позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції та від 16.05.2023 №313 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції відповідають вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для їх скасування, тому підстави для задоволення позовних вимог в цій частині позову відсутні.
Позовні вимоги про зобов`язання відповідача поновити позивача на посаді та стягнути з відповідача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.05.2023 не підлягають задоволенню, оскільки є похідними від позовних вимог, в задоволенні яких відмовлено.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Враховуючи викладене, на підставі оцінки поданих доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи та системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що адміністративний позов необґрунтований та задоволенню не підлягає
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 9, 72-90, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя М.М. Бухтіярова