Справа № 640/21880/22
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2023-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2023 року № 640/21880/22

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиця А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» в особі філії «УГВ-Сервіс» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось акціонерне товариство «Укргазвидобування» в особі філії «УГВ-Сервіс» з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-07-006412-с від 28.11.2022.

Підставою позову вказано порушення прав позивача внаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень протиправного рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на помилковість викладеної позиції контролюючого органу у оскаржуваному висновку оскільки вона має необґрунтовані твердження, а протиправні зобов`язання порушують принципи добросовісної конкуренції, недискримінації, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, визначених ст.3, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», порушують ст.19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України, порушують права позивача.

Позивач зазначає, що у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-12-07-006412-с від 28.11.2022 зазначено, що: «За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону установлено, що на порушення вимог абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону, Замовником в п.п.1.2 п.1 та 3.2 п.3 розділу 1.1 Додатку №1 до тендерної документації зазначено, що: «Документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця, без персональних даних (у відповідності до вимог Закону України «Про захист персональних даних»), які можуть бути належним чином заретушовані», тобто визначено конфіденційною інформацію, що стосується документів, які підтверджують відповідність учасників кваліфікаційним критеріям «наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» та «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)» відповідно до статті 16 Закону».

Однак, за твердженням представника позивача такий висновок контролюючого органу є необґрунтованим, оскільки склад та обсяг відомостей, що становлять комерційну таємницю, порядок їх захисту визначаються самостійно її власником або керівником підприємства (Учасника) з дотриманням чинного законодавства. Підприємство (Учасник) має право розпоряджатися такою інформацією на власний розсуд і здійснювати щодо неї будь-які законні дії, не порушуючи при ньому права третіх осіб.

Керуючись викладеними вище аргументами та доводами представник позивача просив суд задовольнити позовні вимог та визнати протиправним оскаржуване рішення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами та зокрема, але не виключно запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву та/або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Не погоджуючись з аргументами та доводами викладеними представником позивача, представником відповідача подано відзив, в якому останній заперечуючи щодо задоволення позовних вимог зазначає, що відповідно до абз.2 ч.2 ст.28 Закону України «Про публічні закупівлі» не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником як конфіденційна, у тому числі що містить персональні дані. Конфіденційною не може бути визначена інформація про запропоновану ціну, інші критерії оцінки, технічні умови, технічні специфікації та підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до ст.16 цього Закону, і документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст.17 цього Закону.

Однак, як за твердженнями представника відповідача позивачем в порушення вимог абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону, в п.п.1.2 п.1 та 3.2 п.3 розділу 1.1 «Кваліфікаційні критерії до учасників закупівель» Додатку №1 до тендерної документації, встановлено умову, що «документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця, без персональних даних (у відповідності до вимог Закону України «Про захист персональних даних»), які можуть бути належним чином заретушовані», тобто визначено конфіденційною інформацію, що стосується документів, які відповідно до ст.16 Закону підтверджують відповідність учасників кваліфікаційним критеріям, а саме: «наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій» та «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)».

Також, представник відповідача звернув увагу, що відповідно до абз.3 ч.2 ст.28 Закону визначено, що «Замовник, орган оскарження та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, мають доступ в електронній системі закупівель до інформації, яка визначена учасником конфіденційною». Однак, до заретушованих даних в поданих учасниками документах у складі пропозицій фактично не матимуть доступ ні замовник, ні орган оскарження, а ні центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Щодо зобов`язання усунути порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення представник відповідача зазначив, що в пункті з розділу II «Констатуюча частина» висновку Управлінням зазначено зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та з огляду на відсутність механізму його усунення, керуючись ст.5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущено порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».

За твердженнями представника відповідача дане зобов`язання є обґрунтованим, оскільки відповідно до абз.9 п. 1 та п.п.2, 3 ст.8 Закону №2939-ХІІ зазначено, що орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль та контроль за усуненням виявлених недоліків і порушень, розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому, а також вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб. Аналогічно, п.15 ст.10 Закону №2939-ХІІ передбачає право органу державного фінансового контролю порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних в допущених порушеннях.

Крім того, як за твердженнями представника відповідача, такий спосіб усунення порушення є пропорційний виявленим порушенням законодавства у сфері закупівель.

Далі, позивачем було подано до суду відповідь на відзив, в якій останній заперечив щодо позиції представника відповідача викладеній у відзиві та підтримав аргументи викладені у позовній заяви і просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що акціонерним товариством «Укргазвидобування» проводилась процедура закупівлі «УГВ-Сервіс 21П-329_Послуги з ремонту превенторів; 50510000-3 Послуги з ремонту і технічного обслуговування насосів, клапанів, кранів і металевих контейнерів за ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника», ідентифікатор закупівлі UA-2021-12-07-006412-с.

Відповідно до наказу Північного офісу Держаудитслужби від 10.11.2022 №51-3 було розпочато моніторинг даної процедури закупівель, за результатами якого 28.11.2022 було опубліковано в електронній системі публічних закупівель ProZorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-12-07-006412-c) висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-07-006412-с.

У вказаному вище висновку відповідач прийшов до висновку про встановлення ним порушення позивачем вимог абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону, на підставі чого, керуючись ст.ст.5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення вимог абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з вказаним вище висновком Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939-XII (далі - Закон України №2939-XII).

Згідно зі ст.1 Закону України №2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 5 Закону України №2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі Закон України №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п.14 ч.1 ст.1 Закону України №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч.1 ст.8 цього ж Закону моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до п.п.3 п.4 цього Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п.7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Щодо повноважень відповідача на проведення моніторингу процедури закупівлі, замовником якої є позивач, суд зазначає таке.

Так, відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 №266 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» утворено, зокрема, юридичну особу публічного права - міжрегіональний територіальний орган Державної аудиторської служби України, а саме - Західний офіс Держаудитслужби, шляхом реорганізації Державних фінансових інспекцій в Львівській, Волинській, Закарпатській, Івано-Франківській, Рівненській, Тернопільській, Чернівецькій та Хмельницькій областях.

Слід відмітити, що відповідно до п.1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23, у складі Північного офісу Держаудитслужби утворюються структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях.

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

У місті Києві та на території Київської області реалізацію державного фінансового контролю здійснює апарат Офісу.

Разом з тим, на території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Слід зазначити, що листом від 05.09.2022 № 003100-18/6851-2022 Держаудитслужбою доручено офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях провести моніторинги процедур закупівель, у тому числі, Управлінню, зокрема, провести моніторинг процедури закупівлі за номером ID: UA-2021-12-07-006412-с.

Відповідно до наказу начальника Управління від 10.11.2022 №51-3, на підставі п.4 ч.2 ст.8 Закону, з 10.11.2022 по 28.11.2022 було проведено моніторинг процедури закупівель відкритих торгів з публікацією англійською мовою за предметом: «Послуги з ремонту і технічного обслуговування насосів, клапанів, кранів і металевих контейнерів», код за ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника», код згідно ДК 021:2015:50510000-3 (УГВ-Сервіс 2111-329 Послуги з ремонту превенторів; 50510000-3 Послуги з ремонту і технічного обслуговування насосів, клапанів, кранів і металевих контейнерів), очікуваною вартістю 2 448 278,00 гривень (ID: UA-2021-12-07-006412-c), здійсненої позивачем.

Результати проведеного моніторингу викладені у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 28.11.2022, затвердженому начальником Управління 28.11.2022, та оприлюдненому в електронній системі закупівель 28.11.2022.

Щодо виявлених порушень під час проведення моніторингу, суд зазначає наступне.

За змістом положень ч.6 ст.8 Закону України №922-VIII встановлено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Абзацом 1 ч.3 ст.22 Закону України №922-VIII встановлено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Згідно з ч.2 ст.28 Закону України №922-VIII під час розкриття тендерних пропозицій/пропозицій автоматично розкривається вся інформація, зазначена в тендерних пропозиціях/пропозиціях учасників, крім інформації, зазначеної в абзаці другому цієї частини, та формується список учасників у порядку від найнижчої до найвищої запропонованої ними ціни/приведеної ціни.

Не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником як конфіденційна, у тому числі, що містить персональні дані. Конфіденційною не може бути визначена інформація про запропоновану ціну, інші критерії оцінки, технічні умови, технічні специфікації та документи, що підтверджують відповідність кваліфікаційним критеріям відповідно до ст.16 цього Закону, і документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених ст.17 цього Закону.

Замовник, орган оскарження та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, мають доступ в електронній системі закупівель до інформації, яка визначена учасником конфіденційною.

Так, у оскаржуваному висновку зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель установлено, що тендерна документація замовника не відповідає нормам абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону України №922-VIII.

При цьому відповідач стверджує, що в тендерній документації замовника не встановлено вичерпного переліку даних, які можуть бути заретушовані, адже вказано, що «Документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця», таким чином учасник міг заретушувати будь-які дані в документах, в тому числі, дані, які безпосередньо стосуються відповідності учасника кваліфікаційним критеріям.

Суд не погоджується з такими твердженнями відповідача з огляду на наступне.

Відповідно до ст.21 Закону України «Про інформацію» конфіденційна інформація разом із службовою та таємною інформацією належить до інформації з обмеженим доступом.

Інформація з обмеженим доступом - це така інформація, доступ до якої має лише обмежене коло осіб і оприлюднення якої заборонено розпорядником інформації відповідно до закону. Обмеження доступу до інформації здійснюється в інтересах національної безпеки або охорони законних прав фізичних та юридичних осіб.

Що стосується конфіденційної інформації для юридичної особи, то це інформація, яка міститься в договорах, контрактах, листах, звітах, аналітичних матеріалах, виписках з бухгалтерських рахунків, схемах, графіках, специфікаціях і інших документах, що фігурують в діяльності юридичної особи. Розголошення даних, що містяться в таких документах, може бути використано конкурентами і, відповідно, завдати економічної та іншої шкоди юридичній особі. Важливо уточнити, що конфіденційна інформація є тотожною комерційній таємниці. Особливістю відомостей, що складають комерційну таємницю, як вид конфіденційної інформації, є їх комерційний і господарський характер. Іншими словами, це інформація, що має економічну цінність, здатна впливати на фінансове становище суб`єкта підприємницької діяльності, розмір одержуваного ним прибутку.

Відповідно до ст.505 ЦК України комерційною таємницею є інформація, яка є секретною в тому розумінні, що вона в цілому чи в певній формі та сукупності її складових є невідомою та не є легкодоступною для осіб, які звичайно мають справу з видом інформації, до якого вона належить, у зв`язку з цим має комерційну цінність та була предметом адекватних існуючим обставинам заходів щодо збереження її секретності, вжитих особою, яка законно контролює цю інформацію. Комерційною таємницею можуть бути відомості технічного, організаційного, комерційного, виробничого та іншого характеру, за винятком тих, які відповідно до закону не можуть бути віднесені до комерційної таємниці.

Законами України «Про інформацію» і «Про захист персональних даних», передбачено, що поширення інформації можливе лише за наявності згоди її володільця. У складі пропозиції учасники повинні надавати інформацію, де містяться дані про третіх осіб (копії договорів на підтвердження досвіду), поширення яких без згоди останніх заборонене. Саме з метою недопущення порушення законодавства в частині поширення інформації без згоди ї володільців та захисту персональних даних у тендерній документації містилась можливість, а не обов`язок, для учасників не поширювати означену інформацію, враховуючи, що вона не є частиною кваліфікаційної вимоги та не впливає на кваліфікаційні вимоги. Вказана можливість для учасників підтверджується абзацом другим частини другої статті 28 Закону України №922-VIII а саме - не підлягає розкриттю інформація, що обґрунтовано визначена учасником як конфіденційна, у тому числі що містить персональні дані.

Водночас, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Згідно з п.п.3 ч.1 ст.3 означеного Закону загальними засадами державної реєстрації прав є публічність державної реєстрації прав.

Відповідно до визначення, що зазначене у п.п. 1 ч.1 ст.2 Закону державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Відомості, що містяться у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, визначено «Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно», що затверджений постановою Кабінету Міністрів України №1141 від 26.10.2011. Таким чином, згідно із вимогами діючого законодавства дані про власника нерухомого майна є публічними і у вільному доступі та не могли і не можуть бути визначені Учасником, як конфіденційні.

Частиною 1 ст.162 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкт господарювання, що є володільцем технічної, організаційної або іншої комерційної інформації, має право на захист від незаконного використання цієї інформації третіми особами, за умов, що ця інформація має комерційну цінність у зв`язку з тим, що вона невідома третім особам і до неї немає вільного доступу інших осіб на законних підставах, а володілець інформації вживає належних заходів до охорони її конфіденційності.

Підприємство (Учасник) має право розпоряджатися такою інформацією на власний розсуд і здійснювати щодо неї будь-які законні дії, не порушуючи при цьому права третіх осіб. Перелік відомостей, що не становлять комерційної таємниці, визначений Постановою Кабінету Міністрів України «Про перелік відомостей, що не становлять комерційної таємниці» від 09.08.1993 №611.

Отже, з викладеного вище можна прийти до висновку, що склад та обсяг відомостей, що становлять комерційну таємницю, порядок їх захисту визначаються самостійно її власником або керівником підприємства, (Учасника) з дотриманням чинного законодавства.

Підприємство (Учасник) має право розпоряджатися такою інформацією на власний І розсуд і здійснювати щодо неї будь-які законні дії, не порушуючи при цьому права третіх осіб.

При цьому згідно з ч.1, 2, 3 ст.16 Закону України №922-VIII замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору. Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Зміст інформації, яку необхідно підтвердити, а також перелік документів, якими учасник повинен підтвердити свою відповідність зазначеним критеріям, встановленим у тендерній документації, визначається замовником самостійно згідно із законодавством, з огляду на специфіку предмета закупівлі, з урахуванням ч.4 ст.5 Закону України №922-VIII, якою встановлено, що замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників, та з дотриманням принципів, закріплених у ч.1 ст.5 Закону України №922-VIII, не призводячи своїми діями до штучного або умисного обмеження потенційного кола учасників.

Отже, перелік документів, які мають підтверджувати відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям, як і самі критерії визначаються в тендерній документації.

Як слідує з додатку 1 до Тендерної документації закупівлі №UA-2021-12-07-006412-а, замовником у розділі 1.2., 3.2. «Кваліфікаційні критерії до учасників закупівель» визначено наступні кваліфікаційні критерії:

1) у підпункті 1.2. пункту 1 «На підтвердження інформації стосовно наявності виробничої бази - надати: - довідку у довільній формі із зазначенням інформації про наявність виробничої бази та її фактичної адреси, де Учасник планує проводити ремонт превенторів; - скановані оригінали та/або скановані копії договорів оренди (найму) та/або копії інших документів, що підтверджують право власності/володіння та/або право користування відповідним нерухомим майном, що буде зазначене у довідці про наявність виробничої бази. Документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця, без персональних даних (у відповідності до вимог Закону України «Про захист персональних даних»), які можуть бути належним чином заретушовані.»

2) у підпункті 3.2. пункту 3 «На підтвердження даного критерію Учасник надає: - скановану(-і) копію(-і) та/або сканований (-і) оригінал(-и) договору (договорів) (один (якщо у Таблиці №3 зазначався один договір) або два (якщо у Таблиці №3 зазначалося декілька договорів)), що наведений (-і) Учасником у довідці за формою Таблиці №3 (згідно з п. 3.1) про виконання аналогічного (аналогічних) договору (договорів). Такий договір(-ори) повинен(-ні) містити усі додатки, які є невід' ємною частиною договору (якщо є такі додатки). При цьому на підтвердження досвіду виконання зазначених у п. 3.1. послуг у аналогічному(-их) договорі(-ах) повинна міститися інформація щодо типу обладнання та виду послуг, які надавалися за договором(-ами). У випадку, якщо у договорі(-ах) така інформація відсутня, додатково надаються інші документи до нього (них) (акти приймання-передачі виконаних послуг та/або інше). Документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця, без персональних даних (у відповідності до вимог Закону України «Про захист персональних даних»), які можуть бути належним чином заретушовані».

При цьому, з огляду на визначений замовником перелік необхідних документів, суд приходить до висновку, що такий відповідає вимогам чинного законодавства та не суперечить їм.

Також, в контексті вказаного суд зауважує, що «вартісні показники», про які йдеться мова у п.п.1.2 п.1 розділу 1.1. Додатку 1 «Кваліфікаційні критерії до учасників закупівель» до Тендерної документації, не є кваліфікаційним критерієм.

Кваліфікаційними критеріями в документах, що підтверджують право власності/володіння та/або право користування відповідним нерухомим майном інформацію про яке зазначено у довідці про наявність виробничої бази, є тільки наступна інформація: інформація про власника та/або користувача нерухомого майна адреса, за якою знаходиться нерухоме майно строк дії документу, що підтверджує факт володіння та/або користування нерухомим майном підтвердження факту придбання та/або передачі у володіння/користування нерухомого майна.

В контексті вказаного суд звертає увагу, виходячи з аналізу Закону України №922- VIII можна встановити, що приписи вказаного Закону зобов`язують вимагати саме наявність матеріально-технічної бази, але Закон не зобов`язує Замовників вимагати, а Учасників надавати інформацію про вартісні показники, які є ціною/вартістю за користування матеріальнотехнічної бази/нерухомого майна.

Також, «вартісні показники», про які йдеться мова у п.п.3.2 п.3 розділу 1.1. Додатку 1 «Кваліфікаційні критерії до учасників закупівель» до Тендерної документації, не є кваліфікаційним критерієм. Кваліфікаційними критеріями в договорах, які Учасник надає на підтвердження досвіду виконання аналогічних послуг, є тільки інформація про предмет договору та інформація, підтверджуюча факт виконання такого договору зі сторони Учасника. Зокрема, у закупівлі Замовником зазначено уточнення, яка інформація потрібна для підтвердження досвіду, а саме: у аналогічному(-их) договорі(-ах) повинна інформація щодо типу обладнання та виду послуг, які надавалися за договором(- ами). У випадку, якщо у договорі(-ах) така інформація відсутня, додатково надаються інші документи до нього (них) (акти приймання-передачі виконаних послуг та/або інше).

Отже, виходячи з викладеного вище в сукупності, суд зазначає, що вимога в п.п.1.2 п.1 та п.п.3.2. п.3 розділу 1.1 «Кваліфікаційні критерії до учасників закупівель» Додатку №1 до тендерної документації включена у відповідності зі ст.16 і 22 Закону, з дотриманням Законів України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», «Про захист персональних даних» та «Про доступ до публічної інформації», а також з дотриманням Цивільного та Господарського кодексів України.

Виходячи з вище викладеного, суд приходить до висновку, що висновок від 28.11.2022, опублікований за процедурою UА-2021-12-07-006412-С щодо встановлення, на думку відповідача, порушення законодавства у сфері публічних закупівель, а саме в частині умова тендерної документації: «Документи можуть надаватись без зазначення вартісних показників чи інших даних, які можуть бути визначені Учасником як комерційна таємниця, без персональних даних (у відповідності до вимог Закону України «Про захист персональних даних»), які можуть бути належним чином заретушовані» - є такою, що порушує вимоги абз.1 ч.3 ст.22 та ч.2 ст.28 Закону, є не обгрунтованим.

При цьому, суд зазначає, що у ході проведення моніторингу відповідачем як контролюючим органом не встановлено порушень щодо наданих учасниками тендеру документів, які підтверджують відповідність учасників кваліфікаційному критерію «наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)».

Згідно з ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, не довів правомірності своєї бездіяльності та прийнятих рішень.

Відповідно до ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач сплатив судовий збір в сумі 2 481,00 грн, тому ці витрати, враховуючи задоволення позову, слід присудити на користь позивача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов акціонерного товариства «Укргазвидобування» в особі філії «УГВ-Сервіс» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-07-006412-с від 28.11.2022.

Стягнути на користь акціонерного товариства «Укргазвидобування» в особі філії «УГВ-Сервіс» (адреса: 36039, місто Полтава, вулиця Р. Кириченко, будинок 11А, ) судовий збір в сумі 2 481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (адреса: 04053, місто Київ, вулиця Січових Стрільців, будинок 18, ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Перепелиця А.М.