Справа № 400/5628/22
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 серпня 2023 року

Київ

справа №400/5628/22

адміністративне провадження №К/990/27441/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Васильєвої І.А., Юрченко В.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Волинській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.07.2023 у справі № 400/5628/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

07.08.2023 до суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Волинській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, (далі - ГУ ДПС) на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.07.2023 про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ГУ ДПС на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 15.02.2023.

З касаційної скарги вбачається, що ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 22.05.2023 у задоволенні клопотання ГУ ДПС про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено, апеляційну скаргу у цій справі залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків, шляхом надання оригіналу квитанції про оплату судового збору, а також заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням інших обґрунтованих причин для такого поновлення. Підставою для залишення апеляційної скарги без руху стало зокрема те, що апеляційну скаргу подано після спливу строку встановленого для її подання та наведені скаржником підстави для його поновлення визнані судом неповажними, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційним судом встановлено, що вперше подану апеляційну скаргу у цій справі було залишено без руху 14.03.2023 і надано строк для усунення недоліку апеляційної скарги (надати оригінал документу про сплату судового збору). Ухвалою апеляційного суду від 29.03.2023 за клопотанням ГУ ДПС було продовжено строк для усунення недоліків. Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.04.2023 апеляційну скаргу повернуто у зв`язку з не усуненням недоліків. Вдруге апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 15.02.2023 подано 19.05.2023, тобто після спливу строку на апеляційне оскарження.

Клопотання про поновлення строку, обґрунтоване неможливістю вчасно сплати судовий збір у зв`язку введення воєнного стану та неприпустимістю порушення права доступу до правосуддя.

Апеляційний суд, оцінивши наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження дійшов висновку, що зазначені ГУ ДПС причини пропуску строку апеляційного оскарження є неповажними, оскільки не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень. Також суд зазначив, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційного оскарження судового рішення у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційну скарги у більш стислий строк. Крім того, скаржником доказів оплати судового збору за подання апеляційної скарги, або доказів вчинення будь-яких дій стосовно виконання обов`язку щодо оплати судового збору за подання апеляційної скарги до скарги не надано.

На виконання вимог ухвали від 22.05.2023 про залишення апеляційної скарги без руху від ГУ ДПС 05.06.2023 надійшло клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке було обґрунтоване тими ж обставинами, що і у вперше поданому клопотанні. Додатково скаржник зазначив, що ним на виконання ухвали про залишення вперше поданої апеляційної скарги без руху подавалось клопотання про продовження строку для усунення недоліків або про відстрочення сплати судового збору, однак судом вказане клопотання розглянуто не було, що поставило його у ситуацію правової невизначеності.

Ухвалою апеляційного суду від 20.06.2023 було продовжено ГУ ДПС строк для усунення недоліків. Підставою для продовження строку усунення недоліків стало зокрема те, що скаржником повторно не усунуто недоліки, котрі були підставою для повернення вперше поданої апеляційної скарги. Суд надав додатковий час для подання до суду доказів на підтвердження відсутності коштів у ГУ ДПС з 15.02.2023 (дата ухвалення рішення суду першої інстанції) по 16.05.2023 року (дата направлення апеляційної скарги до суду). Також суд зазначив, що такими доказами можуть бути зокрема, але не виключно, виписки з рахунку апелянта у Державній казначейській службі України за відповідні дати, а також заявки-розрахунки.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що ухвалу суду від 20.06.2023 скаржник отримав 20.06.2023, відповідно до довідки про доставку електронного листа від 22.06.2023, однак, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження разом із належними і допустимими доказами поважності пропуску цього строку не надав. Крім того, не виконано вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху в частині надання платіжного документа про сплату судового збору.

У зв`язку з цим, відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження.

У касаційній скарзі відповідач зазначає, що не погоджується з такими висновками апеляційного суду, оскільки що вперше апеляційну скаргу було подано в межах строку, передбаченого КАС України, а повторне звернення відбулося в межах місячного строку. Звертає увагу на конституційне закріплення права на апеляційне і касаційне оскарження судового рішення. Також приведено практику Європейського суду з прав людини щодо забезпечення доступу до суду та уникнення надмірного формалізму. Звертає увагу на обставину введення на території України воєнного стану, яка є поважною причиною пропуску строку, у зв`язку з чим були підстави для його поновлення.

Проте, колегія суддів вважає, що доводи касаційної скарги не спростовують правильність висновків апеляційного суду.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

В даному випадку підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження стало саме те, що скаржник у строк, визначений судом, не подав заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

У касаційній скарзі відсутні доводи про те, що ГУ ДПС подавалася відповідна заява на виконання вимог ухвали суду від 20.06.2023 про продовження строк для усунення недоліків, а її обґрунтування зводиться до неможливості своєчасно сплатити судовий збір.

Причин, які унеможливлювали звернення до суду з належними чином оформленою апеляційною скаргою (в тому числі з наданням документа про оплату судового збору) у встановлений законом строк та виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху у встановлений судом строк ГУ ДПС не зазначає. При цьому, усталеною є позиція Верховного Суду про те, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що апеляційним судом прийнято правильне рішення про відмову у відкритті апеляційного провадження за скаргою відповідача, оскільки зазначені скаржником причини пропуску строку визнані неповажними і у визначений судом строк ГУ ДПС не подало заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску строку.

Приведені витяги з рішень Європейського суду з прав людини, з огляду на їх зміст, не доводять наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Слід зазначити, що право на апеляційний та у визначених законом випадках касаційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на наведене та виходячи з того, що правильне застосовування апеляційним судом норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення та доводи наведені у касаційній скарзі не спростовують наведеного, колегія суддів вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою слід відмовити.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 295, 299, 333, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Волинській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на ухвалу П`ятого апеляційного адміністративного суду від 11.07.2023 у справі № 400/5628/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРАФТ» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

Копію цієї ухвали суду надіслати особі, яка подала касаційну скаргу, у порядку, визначеному статтею 251 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон І.А. Васильєва В.П. Юрченко