Справа № 240/5664/23
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2023 року м. Житомир справа № 240/5664/23

категорія 108120000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Попової О. Г., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного сервісного центру МВС до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся Головний сервісний центр МВС із позовом до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати висновок за результатами моніторингу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області процедури закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а, оголошеної позивачем (ідентифікатор моніторингу №UA-М-2023-02-13-000049).

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що згідно наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 13.02.2023 за №9-3 вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а (Легковий спеціалізований учбовий автомобіль на базі "TOYOTA COROLA" "або еквівалент), яка оголошена Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС), з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі. За результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації Замовника вимогам Закону установлено ряд порушень.

Позивач вважає, що складений Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області висновок про результати моніторингу закупівлі, згідно оголошення №UA-2022-12-05-016071-а, прийнятий з порушенням та не у відповідності до вимог чинного законодавства, є протиправним і підлягає скасуванню.

Ухвалою судді від 10.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 06.04.2023 об 11 год. 00 хв.

Через відділ документального забезпечення суду 31.03.2023 Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування поданого відзиву зазначено, що висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а є законним. Моніторингом відповідності вимог тендерної документації встановлено порушення вимог абзацу першого частини 3 статті 22, частини 4 статті 23 ст. 23 Закону України "Про публічні закупівлі", пунктів 18 та 28, абзацу 4 пункту 46 "Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування" в частині відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції учасника - переможця та умовам тендерної документації (проекту договору про закупівлю); порушення вимог пункту 12 частини 1 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі" щодо не оприлюднення інформації про закупівлю; порушення вимог частини 5 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі» щодо своєчасності надання інформації та документів у випадках передбачених законом, а тому відсутні підстави для скасування висновку.

За клопотанням представника позивача 06.04.2023 підготовче засідання відкладено на 18.04.2023 об 11 год. 00 хв.

12.04.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, де зазначає, що тендерна документація була складена у відповідності до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", із подачею переможцем торгів всієї необхідної документації.

18.04.2023 підготовче засідання не слухалось у зв`язку із надходженням клопотання від представника відповідача про перенесення судового засідання та відкладено на 02.05.2023 об 12 год. 30 хв.

Протокольною ухвалою суду від 02.05.2023 в судовому засіданні оголошено перерву до 30.05.2023 об 12 год. 00 хв.

Протокольною ухвалою від 30.05.2023 суд, без виходу до нарадчої кімнати, заслухавши думку сторін, перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

01.06.2023 представником відповідача подано додаткові пояснення, в яких зазначає, що в ході проведення моніторингу відповідачем встановлено, що в порушення вимог ст. 23 Закону України "Про публічні закупівлі» технічна специфікація такої документації містить посилання на конкретні торгові марки та виробників, але без обґрунтування необхідності такого посилання, а також порушення вимог абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі» та п. 28 Особливостей. При цьому зазначає, що висновок про результати моніторингу містить інші порушення, крім вищевказаних, які не оскаржуються позивачем, а тому відсутні підстави для скасування висновку.

12.06.2023 та 13.06.2023 на електронну адресу суду представником відповідача подано письмові пояснення.

16.06.2023 представником позивача на електронну адресу суду подано додаткові пояснення, в яких останній повністю заперечує проти доводів відповідача.

18.07.2023 на електронну адресу суду представником позивача подано додаткові пояснення.

Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.

Судом встановлено, що згідно наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 13.02.2023 за №9-3 розпочато моніторинг процедури закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а.

За результатами проведеного моніторингу 23.02.2023 складено висновок №UA-2022-12-05-016071-а, в якому виявлено наступні порушення:

- за результатами моніторингу відповідності тендерної документації замовника вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено, що на порушення вимог частини 4 статті 23 Закону України "Про публічні закупівлі", технічна специфікація замовника в тендерній документації (Додаток №5 до тендерної документації), містить посилання на конкретну торгову марку та виробника ("TOYOTA COROLА") з виразом "або еквівалент", але без обґрунтування необхідності такого посилання.

- встановлення у тендерній документації умови щодо можливості уточнення умов договору під час його укладання з переможцем торгів суперечить вимогам пункту 18 та абзацу 4 пункту 46 Особливостей в частині відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції учасника - переможця та умовам тендерної документації (проекту договору про закупівлю), чим не дотримано вимоги абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 28 Особливостей.

- за результатами моніторингу питання дотримання замовником законодавства щодо своєчасності та повноти надання інформації та документів у випадках передбачених законодавством встановлено, що на порушення вимог частини 5 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" замовником на запит через електронну систему закупівель посадової особи органу державного фінансового контролю, відповідальної за проведення моніторингу процедури закупівель від 13.02.2023, не надано відповідні пояснення (інформацію, документи).

- за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 12 частини 1 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі".

Також вказаним висновком, з огляду на встановлені порушення закупівель у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель Інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вважаючи висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.

Приписами ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" (далі - Закон № 2939-ХІІ) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (абзацу 2 ст. 2 Закону № 2939-ХІІ).

Частиною першою вказаної статті визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

При цьому у відповідності до ч. 2 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 7 цього Закону.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Отже, моніторинг вказаної процедури проведено, а її результати відображені в межах повноважень, в спосіб та на підставі, визначених законом, що жодним чином не спростовується позивачем у поданій позовній заяві.

Щодо порушення ч. 4 ст. 23 Закону України "Про публічні закупівлі" в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї, то суд зазначає наступне.

Так, у висновку вказано, що за результатами моніторингу відповідності вимог тендерної документації позивача вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено, що в порушення вимог частини 4 статті 23 Закону України "Про публічні закупівлі", технічна специфікація замовника в тендерній документації (додаток №5 до тендерної документації), містить посилання на конкретну торгову марку та виробника "TOYOTA COROLA" з виразом «або еквівалент», але без обґрунтування необхідності такого посилання.

Закон України "Про публічні закупівлі" визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що у тендерній документації зазначаються відомості, зокрема, інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі).

За результатами моніторингу відповідності тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель перевіряючими особами зазначено, що на порушення вимог частини 4 статті 23 Закону №922, технічна специфікація замовника в тендерній документації (додаток №5 до тендерної документації), містить посилання на конкретну торгову марку та виробника "TOYOTA COROLA" , з виразом "або еквівалент", але без обґрунтування необхідності такого посилання.

В частині 4 статті 23 Закону №922 вказано, що технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника, або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз "або еквівалент".

Так, в технічній документації (технічному завданні), яка є додатком №5 до тендерної документації, міститься інформація про марку - легковий спеціалізований учбовий автомобіль на базі "TOYOTA COROLA" "або еквівалент".

Згідно п. 33 ч. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" технічна специфікація до предмета закупівлі - це встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.

Суд зазначає, що вимоги до технічної специфікації передбачено статтею 23 Закону №922-VIII, а вказаний Закон є спеціальним нормативним актом, який регулює, зокрема правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад, а його метою, зокрема, є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель.

Чинним законодавством у сфері публічних закупівель не передбачено конкретної форми обґрунтування, яке має містити тендерна документація в разі закупівлі з посиланням на конкретну торгову марку, тип, місце походження тощо стосовно предмета закупівлі.

Судом встановлено, що у додатку 5 до тендерної документації зазначені технічні вимогу до товару "Легковий спеціалізований учбовий автомобіль на базі "TOYOTA COROLA" "або еквівалент" у якому визначені всі необхідні характеристики та вимоги до технічних характеристик та комплектації легкового спеціалізованого учбового автомобіля. За результатом проведених торгів було придбано транспортний засіб SATC-01, який був створений шляхом переобладнання в учбовий з іншого транспортного засобу.

На підставі викладеного, суд приходить до переконання, що зазначення в технічній специфікації тендерної документації позивача на конкретну марку автомобіля чи його еквівалент з врахуванням технічних вимог до легкового спеціалізованого учбового автомобіля не містять порушення частини четвертої статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо порушення вимог абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону №922 та пункту 18 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні щодо відповідності тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель, суд зазначає наступне.

У висновку моніторингу процедури закупівлі зазначено, що у додатку №6 проекту договору зазначено, що умови, визначені у проекті цього договору можуть бути конкретизовані (доповнені) при підписанні договору з переможцем процедури закупівлі. Під конкретизацією (доповненнями) розуміються уточнення умов, що не змінюють їх змісту.

Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

У відповідності до пункту 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно ч. 1 ст. 26 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тобто, за змістом наведеної норми замовник може за необхідності доповнити інформацію, а не змінювати її, якщо вимоги до неї встановлені законодавством.

Пунктом 8 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку зміни його умов.

Згідно пункту 18 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівля, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів за результатами електронного аукціону в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.

Позивачем зазначено, що на виконання вимог ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» замовником було включено до складу тендерної документації на закупівлю "Легкий спеціалізований учбовий автомобіль на базі "TOYOTA COROLA" "або еквівалент" проект договору про закупівлю із зазначенням порядку змін його умов (додаток №6 до тендерної документації). Такий порядок змін наведений в примітках до проекту договору про закупівлю: "умови, визначені у проекті цього договору, можуть бути конкретизовані (доповнені) при підписанні договору з переможцем процедури закупівлі. Під конкретизацією (доповненням) розуміються уточнення умов, що не змінюють їх змісту".

Оскільки в Законі України «Про публічні закупівлі» відсутня норма, яка зобов`язує замовника винести порядок змін умов договору в окремий розділ та враховуючи, що норми договору дійсно містять умови змін договору, позивачем не було порушено п. 8 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до положень абзацу 4 пункту 46 Особливостей визначено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж 15 днів з дати прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.

Суд відмічає, що умови договору про закупівлю №SC-2915 від 20.12.2022 з переможцем відкритих торгів ТОВ "СТАР-КАР" не відрізняються від змісту тендерної пропозиції учасника та змісту проекту договору про закупівлю. Висновок Управління не містить інформації про умови договору, які суперечать змісту проекту договору, тендерній документації та тендерній пропозиції учасника переможця, а тому вказані порушення, встановлені відповідачем, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Щодо порушення вимог частини 5 статті 8 Закону №922 щодо своєчасності надання інформації та документів, суд зазначає про таке.

Згідно із частиною 5 статті 8 Закону №922, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель.

Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №922 планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг.

Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель.

При цьому згідно із вимогами пункту 3 частини другої статті 4 Закону №922 річний план закупівель повинен містити інформацію про розмір бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі.

Отже, перед здійсненням процедури закупівлі, замовник зобов`язаний визначити очікувану вартість предмета закупівлі з урахуванням усіх його необхідних технічних, функціональних та якісних характеристик.

Встановлено, що під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба 13.02.2023 року звернулась через електронну систему закупівель до замовника з метою отримання пояснень, інформації та документів щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, однак відповіді від замовника не отримали.

Водночас відповідач зазначає, що у порушення положень частини п`ятої статті 8 Закону Замовник не надав пояснення (інформацію, документи) на письмовий запит Держаудитслужби про надання пояснень та документів, оприлюднений в електронній системі закупівель 13.02.2023 року.

Позивачем подано до суду додаткові пояснення, в яких зазначив, що вказаний запит про надання пояснень було направлено на електронну адресу створену працівником Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) Безимом М.С., який 18.04.2022 був увільнений від роботи у зв`язку з зарахуванням до складу добровольчих формувань територіальних громад на час участі у виконанні завдань територіальної оборони під час воєнного стану, а тому доступ до вказаної адреси відсутній і на даний час не відновлений. Вказує, що про початок проведення моніторингу закупівлі та запит замовнику про надання пояснень позивачу стало відомо лише 23.02.2023 після оприлюднення висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а.

Однак, суд зазначає, що в оголошенні про проведення відкритих торгів №UA-2022-12-05-016071-а в електронній системі закупівель позивачем самостійно зазначено електронну адресу контактної особи замовника, а саме .

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що в порушення вимог частини 5 статті 8 Закону №922 не надано пояснення (інформацію, документи) на письмовий запит Держаудитслужби про надання пояснень та документів, оприлюднений в електронній системі закупівель 13.02.2023 року.

Щодо порушення вимог пункту 12 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо оприлюднення інформації про закупівлю, суд зазначає.

Відповідно до абзацу 12 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що звіт про виконання договору про закупівлю оприлюднюється протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.

Судом встановлено, що згідно пункту 12.1 розділу 12 договору №SC-2915 від 20.12.2022 визначено, що договір набирає чинності після його підписання сторонами і діє до припинення (скасування) воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 "Про введення воєнного стану в Україні" (із змінами), але не пізніше ніж до 31.12.2022 включно, а в частині проведення взаєморозрахунків - до повного виконання сторонами своїх обов`язків.

Разом з тим, як встановлено уповноваженим органом, відповідно до єдиного веб-порталу публічних коштів (spending.gov.ua), замовник оплатив кошти в повному обсязі за предмет закупівлі 22.12.2022, тобто зобов`язання сторонами договору виконані в повному обсязі. При цьому зазначає, що звіт про виконання договору про закупівлю замовником не оприлюднено в електронній системі закупівель, чим не дотримано вимоги пункту 12 частини 1 статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».

У своїх додаткових пояснення позивачем зазначено, що на дату подання позовної заяви зобов`язання ТОВ "СТАР-КАР", зокрема в частині дотримання умов п. 2.6, 2.10 та 2.11 договору тривають.

Пункт 2.6. договору передбачено, що на весь товар, що передається Продавцем, надається гарантія у відповідності з вимогами заводу-виробника товару. Гарантійний термін експлуатації (зберігання) товару встановлюється згідно паспорту заводу- виробника, але не менше 10 (десяти) років або 160 000 кілометрів пробігу (в залежності від того, яка подія настане раніше) з дати підписання накладної на Товар Покупцем.

Крім того пунктами 2.10. та 2.11. договору передбачено, що у разі виявлення протягом установленого гарантійного строку недоліків у товарі або його складовій частині, Покупець у порядку та строки, встановлені законодавством, має право вимагати:

- пропорційного зменшення ціни договору;

- безоплатного усунення недоліків у розумний строк.

У разі виявлення протягом установленого гарантійного строку істотних недоліків у товарі, які виникли з вини виробника або продавця, покупець у порядку та строки, встановлені законодавством, має право вимагати за своїм вибором від продавця:

- розірвання договору та повернення суми, сплаченої за товар;

- заміни товару, на такий ж або аналогічний з числа наявних у продавця.

Безоплатне усунення недоліків, виявлених у товарі, у період гарантійного строку проводиться протягом 14 (чотирнадцяти) календарних днів або за згодою сторін в інший строк.

Таким чином, були відсутні підстави для складання та оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю, оскільки зазначений договір не виконаний в повному обсязі та не розірваний сторонами, правовідносини за вказаним договором тривають.

Суд не приймає такі доводи до уваги, так як в пункті 12.1 розділу 12 договору №SC-2915 від 20.12.2022 чітко прописані умови та строки закінчення дії договору.

Щодо зазначеного, що звіт про виконання договору про закупівлю №UА-2022-12-05-016071-а був оприлюднений в електронній системі закупівель, проте відповідачем не був прийнятий до уваги, то такі твердження не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

З урахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку, що в порушення вимог абзацу 12 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» не подано звіт про виконання договору про закупівлю.

Щодо зобов`язання усунути порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку про результати моніторингу процедури закупівель, суд зазначає наступне.

У висновку моніторингу закупівлі зазначено, що з огляду на встановлені порушення закупівель у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель Інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст.2 КАС України.

У вищезазначеній постанові Верховного Суду, окрім іншого, звернуто увагу, що, зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19 та від 10.12.2020 у справі №160/6501/19.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 11.06.2020 у справі №160/6502/19 вказано, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Як видно зі змісту п.5 ч.7 ст.8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Аналіз змісту вказаної норми, за оцінкою суду, свідчить про те, що у випадку встановлення порушення, висновок повинен містити таке зобов`язання, яке спрямоване на усунення існуючого порушення. Тобто внаслідок виконання заходів, вказаних у висновку, порушення має бути усунуто.

Це означає, що висновок про результати моніторингу повинен містити зобов`язання про усунення існуючих порушень, а не зобов`язання не допускати порушень у майбутньому.

Належить зазначити, що обов`язок не допускати порушень та діяти відповідно до законодавства у майбутньому існує в силу законодавства та не потребує додаткових застережень в індивідуальних актах.

Проте, вимоги оскаржуваного у цій справі висновку сформульовано таким чином, що їх виконання не спрямоване на усунення існуючих порушень тобто вони спрямовані на майбутнє.

Крім того, спірний висновок містить також зобов`язання протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

З приводу цієї частини висновку суд також зазначає, що його формулювання не узгоджується із вимогами законодавства, оскільки покладає вимогу щодо звітування про усунення порушень за умови, що цей висновок взагалі не містить зобов`язання усунення існуючих порушень та способу їх усунення.

Крім того, відповідно до вступної частини висновку зазначено: "Інформація про замовника": "Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС), 43611776, Україна, Житомир, вул. Покровська, будинок 96».

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать:

1) органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад;

2) Пенсійний фонд України, цільові страхові фонди зі страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, медичного страхування та страхування на випадок безробіття (далі - органи соціального страхування);

3) юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями (крім тих, які визначені у пунктах 1 і 2 цієї частини) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак:

- юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів;

- органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи;

- у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків;

4) юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в одній або декількох окремих сферах господарювання, визначених частиною другою цієї статті, та відповідають хоча б одній з таких ознак:

- органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування або іншим замовникам належить частка у статутному капіталі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи чи інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради юридичної особи та/або суб`єкта господарювання;

- наявність спеціальних або ексклюзивних прав - прав, наданих у межах повноважень органом державної влади або органом місцевого самоврядування на підставі будь-якого нормативно-правового акта та/або акта індивідуальної дії, що обмежують провадження діяльності у сферах, визначених цим Законом, однією чи кількома особами, що істотно впливає на здатність інших осіб провадити діяльність у зазначених сферах. Не вважаються спеціальними або ексклюзивними права, що надані за результатами конкурсів (тендерів, процедур закупівель), інформація про проведення яких разом з критеріями відбору попередньо оприлюднювалася та була наявна у публічному доступі, можливість участі у таких конкурсах (тендерах, процедурах закупівель) не була обмежена та якщо надання таких прав здійснювалося на основі об`єктивних критеріїв.

Судом встановлено, що відповідно до п. 1 розділу 1 Положення регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) є відокремленим підрозділом Головного сервісного центру МВС (далі - ГСЦ МВС), утвореним на правах філії без статусу юридичної особи.

Пунктом 5 розділу 1 Положення визначено, що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області безпосередньо підпорядковується ГСЦ МВС.

РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області складається із структурних підрозділів, у тому числі територіальних сервісних центрів МВС (далі - ТСЦ МВС).

Пунктом 6 розділу 1 Положення визначається що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області не є юридичною особою та здійснює частину делегованих ГСЦ МВС функцій відповідно до мети (цілей) завдань та функцій.

Пункт 10 розділу 1 Положення вказує на те, що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області не є стороною правочинів. Стороною правочинів, укладених від імені ГСЦ МВС начальником РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області в якості представника за довіреністю, є ГСЦ МВС.

Відповідно до вступної частини договору про закупівлю № 8С-2915 від 20.12.2022 та підписантом його є саме Головний сервісний центр, який і виступає Замовником.

Після підписання вказаного договору транспортний засів SATC-01 поставлено на баланс Головного сервісного центру МВС (а.с. 111).

Щодо твердження відповідача що позивач може бути замовником послуг із закупівель автомобіля з посиланням на "Прикінцеві та перехідні положення " Закону України «Про публічні закупівлі», то суд зазначає наступне.

Відповідно до п.3-7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №922, встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.

Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, відповідно до п. 3-7 Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №922 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (в редакції від 03.01.2023, що діяла на момент проведення моніторингу).

Відтак, з 19.10.2022 на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням норм Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні.

Абзацом 2 п. 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні визначено, що за рішенням замовника його відокремлений підрозділ може здійснювати закупівлю самостійно для задоволення потреб такого підрозділу. У такому випадку предмет закупівлі визначається замовником окремо для відокремленого підрозділу. Інформація про потребу в закупівлі, що повинна бути здійснена відокремленим підрозділом, вноситься до річного плану замовника.

Однак таке рішення замовника на закупівлю Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) відповідачем не надано, а позивач заперечує що таке рішення приймалось ГСЦ МВС .

Посилання відповідача на пункти Положення про Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) як делегування ГСЦ МВС з врахуванням вимог абз. 2 п. 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, частини своїх функцій, а саме: в частині проведення вказаної процедури закупівлі безпідставне, оскільки вказане положення затверджене наказом ГСЦ МВС від 27 квітня 2020 року №9, тобто до затвердження Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні.

Одночасно, довіреність на підставі якої було підписано договір про закупівлю №S2915 від 20 грудня 2022 року також видана до затвердження Особливостей, а саме 20 січня 2022 року та не надає повноважень відокремленому підрозділу на самостійні закупівлі.

Крім того, абзац 2 пункту 15 Особливостей містить ще таку умову, як здійснення закупівлі самостійно для задоволення потреб такого підрозділу.

В той же час, за результатами закупівлі UA-2022-12-05-016071-а транспортний засіб марки SATC-01, 31 грудня 2022 року зареєстровано Головним сервісним центром МВС, як за власником.

Вказана обставина спростовує доводи відповідача щодо закупівлі самостійно для задоволення потреб відокремленого підрозділу.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що РСЦ ГСЦ МВС не є замовником у розумінні Закону, договір укладений від імені ГСЦ МВС в особі керівника РСЦ ГСЦ МВС, замовником виступав ГСЦ МВС, а тому висновок моніторингу складено з порушенням вимог діючих норм права.

Таким чином, враховуючи викладене, суд робить висновок, про те що Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2022-12-05-01607-а від 23.02.2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.

Частинами 1 та 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх доказів в обґрунтування своєї позиції та не довів правомірності оскаржуваного висновку про результату моніторингу закупівлі.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат проводиться судом відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 9, 90, 72-78, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Адміністративний позов Головного сервісного центру МВС (вул. Лук`янівська, 62, м.Київ 71, 04071. РНОКПП/) до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області (майдан ім. С.П.Корольова, 12,Житомир,10014. РНОКПП/) про визнанняпротиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області від 23.02.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2022-12-05-01607-а

Стягнути з Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Головного сервісного центру МВС 2 684,00 грн витрат по сплаті судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеном устаттею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.Г. Попова

17 серпня 2023 р.