Справа № 240/17168/23
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 серпня 2023 року м. Житомир справа № 240/17168/23

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шуляк Л.А.,

розглянувши у письмовому провадженні заяву Головного управління ДПС у Житомирській області про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін в справі за позовом ТОВ "СВ ГРУП +" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання дій протиправними, скасування рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось ТОВ "СВ ГРУП +" із позовом, в якому, з урахуванням уточненого адміністративного позову, просить:

- визнати протиправними рішення Комісії ГУ ДПС у Житомирській області №8746699/44751261 від 03.05.2023 про відмову в реєстрації податкової накладної;

- зобов`язати зареєструвати ДПС України податкову накладну ТОВ "СВ ГРУП +" від 10.04.2023 №1 датою її фактичного подання;

- визнати незаконним та скасувати Рішення про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.04.2023 № 19355;

- зобов`язати ГУ ДПС у Житомирській області виключити ТОВ "СВ ГРУП+" з переліку ризикових платників податку.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до наказу Житомирського окружного адміністративного суду №01-43В від 07.07.2023 головуючий суддя Шуляк Л.А. перебувала у щорічній відпустці в період з 24.07.2023 по 11.08.2023.

Від Головного управління ДПС у Житомирській області 09.08.2023 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. В обґрунтування заяви зазначає, що з урахуванням обраного позивачем способу захисту, враховуючи складність справи та її значення для сторін недоцільно розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження. Вважає, що спрощене позовне провадження позбавляє його користуватися наданими правами, визначеними ст.44 КАС України, зокрема подавати докази, брати участь у судових засіданнях, дослідженні доказів.

Розглянувши подане клопотання, суд враховує наступне.

Згідно із частинами другою, третьою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами частини четвертої статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Як встановлено частиною четвертою статті 12 КАС України, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Цей перелік є вичерпним. Спір, що є предметом розгляду у даній адміністративній справі, не підлягає розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.

Як визначено частиною другою статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. Даний спір не належить до тих, що визначені у частині четвертій статті 257 КАС України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у вказаній справі за правилами спрощеного позовного провадження, суд врахував вимоги частини третьої статті 257 КАС України, зокрема категорію та складність справи, відсутність необхідності призначати експертизу чи викликати свідків у справі.

Відповідач не обґрунтував, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у даній справі при розгляді в порядку спрощеного позовного провадження та яким чином розгляд справи у загальному позовному провадженні цьому сприятиме.

Суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Відтак, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції, а у разі необхідності суд може витребувати докази.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.262 КАС України позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Отже, сторони при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження не позбавлені можливості доводити свою позицію й без проведення судового засідання, тобто визначені ст.44 КАС України права учасників справи не порушуються в даному випадку.

Інших обставин на обґрунтування поданого клопотання відповідачем не зазначено.

Окрім того, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введений в Україні воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 год. 26.03.2022 строком на 30 діб. Також, Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 год. 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

В подальшому, Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 год. 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Також, указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

11 лютого 2023 року Президентом України підписано закони про продовження строку дії воєнного стану та загальної мобілізації в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" №9259 від 02.05.2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Тобто, на даний час на території України діє воєнний стан. При цьому, нестабільна безпекова ситуація перешкоджає проведенню судових засідань, що зумовлює їх відкладення, що в свою чергу негативно впливає на дотримання строків розгляду справ.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає, що клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 49, 236, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

У задоволенні заяви Головного управління ДПС у Житомирській області про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено: 15.08.2023.

Суддя Л.А.Шуляк