Справа № 320/12476/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 серпня 2023 року м. Київ №320/12476/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, третя особа: ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення ВКДКА від 23.02.2023 №11-005/2023;

- зобов`язати Вищу кваліфікаційну-дисциплінарну комісію повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 11.11.2022 №1 на рішення КДКА Житомирської області від 21.10.2022 про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 .

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.04.2023 відкрито провадження в цій справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Суд встановив наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, зважаючи на таке.

Згідно частин першої, другої статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до частини першої статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Частинами першою - третьою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальний строк звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії установлено положеннями Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI.

Так, частиною сьомою статті 52 згаданого Закону встановлено, що рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Указаний строк обраховується з дня прийняття такого рішення і не пов`язаний на законодавчому рівні з часом отримання його копії або часом, коли особі стало або могло стати відомо про таке рішення.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені належними і допустимими доказами.

Суд зауважує, що поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, тому має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; необхідно враховувати тривалість пропуску строку та можливі наслідки його відновлення для інших осіб. При цьому доведення поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду покладається саме на позивача.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи те, що предметом спору у справі є рішення ВКДКА прийняте 23.02.2023, строк на оскарження якого становить тридцять днів з його прийняття, останнім днем для подачі позову було 27.03.2023.

Як свідчать матеріали справи, позивач звернувся із цим позовом 09.04.2023, тобто з пропуском строку на звернення до суду.

Позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду, яке обґрунтовано тим, що позивач отримав оскаржуване рішення лише 13.03.2023.

Проте жодного належного та допустимого доказу на підтвердження зазначених обставин щодо поважності причин пропуску строку на оскарження не надав.

Таким чином, суд констатує, що звернувшись у 09.04.2023 до суду з позовом про скасування рішення ВКДКА від 23.02.2023 №11-005/2023, позивач пропустив тридцятиденний строк звернення до суду з цим позовом. Відтак, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви позивача про поновлення строку звернення до суду.

Аналогічних висновків щодо обрахування строку звернення до суду у такій категорії справ дійшов Верховний Суд в ухвалі від 21.02.2022 у справі №640/16933/21.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

За приписами статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 4 цієї статті якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Частиною 13 статті 171 КАС України визначено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки невідповідність позовної заяви вимогам частини 6 статті 161 КАС України виявлена судом після відкриття провадження у справі, позовну заяву ОСОБА_1 , належить залишити без руху на стадії судового розгляду.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом п`яти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом повідомленням суд про інші підстави для поновлення строку з наданням доказів поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Позивачеві у п`ятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишено без розгляду відповідно до пункту 7 частини першої статті 240 КАС України.

4. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щавінський В.Р.