Справа № 260/6680/23
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2023-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 серпня 2023 рокум. Ужгород№ 260/6680/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Луцович М.М., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Закарпатській області про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС в Закарпатській області згідно якого просить: 1) визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-35183-13-У від 08.10.2021 Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області; 2) визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області та зобов`язати вчинити дії списати заборгованість зі сплати податку на доходи фізичних осіб, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування в розмірі 10125,20 грн.

Ухвалою суду від 16.11.2022 позовну заяву залишено без руху, та запропоновано позивачу недоліки позовної заяви усунути у спосіб, який передбачає подання до суду доказів надсилання позовної заяви з додатками іншим учасникам справи та доказів сплати судового збору в розмірі 2147,20 грн. або звільнення від такої сплати.

На усунення недоліків адміністративного позову 14 серпня 2023 року позивачем надано заяву, в якій позивач повторно заявляє клопотання про звільнення її від сплати судового збору у зв`язку з перебуванням в декреті та відсутністю доходів, розглянувши яке, суд зазначає наступне.

В обґрунтування клопотання вказує, що не працює і відповідно доходів не має, та подала суду копію витягу із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 по 4 квартал 2022 року. Відомості відображають нарахування соціальної виплати з відповідних бюджетів за січень-грудень 2022 року. Також вказує на те, що у 2021 році відносно позивача та її сім`ї вчинено злочини, а саме: заволодіння майном, підроблення документів, погрози вбивством та інші, а тому така не могла працювати та отримувати дохід.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» встановлено, що суд своєю ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати такого на певний строк у разі коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд звертає увагу, що з метою розгляду клопотання про звільнення від сплати судового збору з урахуванням майнового стану сторони (платника судового збору), до суду мають бути подані відповідні докази, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Разом з тим, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення, як зазначив Верховний Суд в ухвалі від 09 вересня 2019 (справа №215/5482/17), є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість якого пов`язується з майновим станом особи.

Також, Верховний Суд вказав, що Закон України «Про судовий збір» не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25 липня 2005 р. у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява №71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява №73547/01).

В даному ж випадку, заявляючи клопотання про звільнення від сплати судового збору позивачем не додано доказів, відповідно до яких суд може розглянути клопотання про звільнення від сплати судового збору, ураховуючи розмір річного доходу за попередній календарний рік, позаяк долучена до заяви копія відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків не дає можливості встановити розмір річного доходу позивача за минулий рік. Такі відомості не є достатнім доказом підтвердження такого майнового стану, за якого неможливо сплатити судовий збір, оскільки не містять відомостей про його майновий стан, який може мати інші джерела доходу (вклади, рухоме та нерухоме майно, грошові допомоги та компенсації тощо).

Із зіставлення вимог закону з доводами позивача, наведеними для звільнення її від сплати судового збору, можна дійти висновку, що нею не надано доказів наявності підстав для звільнення від сплачення судового збору, визначених статтею 8 Закону № 3674-VI.

Зокрема, відсутність даних про доходи у Державному реєстрі фізичних осіб-платників податків не є апріорі підтвердженням наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки скаржник може отримувати дохід із інших джерел, окрім заробітної плати.

Аналогічна правова позиція з даного питання висловлена у Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 28.04.2022 року у справі №9901/377/21.

Суд звертає увагу позивача, що судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху від 02.08.2023 вже наголошувалося на тому, що відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків не є достатнім доказом для підтвердження матеріального стану особи, однак такий висновок суду заявником не взято до уваги.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з цим позивач не надав інших доказів щодо тяжкого матеріального стану, якими би могли бути довідка про склад сім`ї та про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, малолітніх дітей, документів про нарахування субсидій, документів про надання соціальної допомоги, відомості про вклади, нерухоме та рухоме майно, з якого отримується дохід, компенсації, сукупний дохід родини.

Позивачем не надано й документів на підтвердження того, що вона має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про її скрутне матеріальне становище.

Щодо доводів позивача про те, що у зв`язку з розкраданням майна та інших злочинів відносно неї та її сім`ї у позивача відсутня можливість отримувати доходи, а також доказів, які вона додає на підтвердження свого майнового стану суд вказує наступне.

З копії листа Головного управління Національної поліції України від 04 липня 2023 №24/К-3237/вс та повідомлення старшого детектива ТУ БЕБ у Закарпатській області від 10.08.2023 р. суду не вбачається можливим встановити наявність факту розтрати майна ОСОБА_1 , розміри такої розтрати, та яким чином кримінальне провадження відносно директора ТОВ «Свалява-Міськбуд» відноситься до ОСОБА_1 .

Суд вказує на те, що доводи позивача не підтверджені жодними належними доказами. У цьому випадку ОСОБА_1 лише посилається на відсутність коштів та скрутний матеріальний стан, проте документально цього належним чином не підтверджує.

Зважаючи на те, що зазначені умови, за наявності яких позивача можливо було б звільнити від сплати судового збору, відсутні, і враховуючи те, що звільнення від сплати судового збору може розцінюватися, як надання особі переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, підстави для задоволення клопотання заявника про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову - відсутні.

З огляду на наведене суд приходить висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору.

Отже, позивачем у визначений судом строк вимоги ухвали суду від 02 серпня 2023 року про залишення позовної заяви без руху не виконано, недоліки позовної заяви в повному обсязі не усунуто.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку було залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви в повному обсязі, а саме не надано доказів сплати судового збору або звільнення позивача від його сплати, тому суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позивачу позовної заяви з доданими до неї документами відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Закарпатській області про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування вимоги, зобов`язання вчинити дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя М.М. Луцович