Справа № 460/18275/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2023-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного
провадження у справі
Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді Гудими Н.С. після одержання позовної заяви
доГоловного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, стягнення моральної шкоди,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Рівненській області, в якому просив про:
2) зобов`язати відповідача зарахувати до страхового пенсійного стажу позивача строк участі у антитерористичній операції (проходження служби у військовому резерві під час безпосередньої участі в антитерористичній операції чи забезпеченні її проведення з 19.05.2021 по 14.03.2023 з зарахуванням 1 місяць за 3 місяці, що складає 66 місяців (чи 5 років і 6 місяців) і відповідно перерахувати загальний страховий пенсійний стаж позивача;
3) визнати протиправним та скасувати (визнати нечинним) повторно переглянуте рішення ГУ Пенсійного фонду в Рівненській області, викладене у вигляді листа, щодо відмови у призначенні позивачу пенсії за віком, зобов`язавши ГУ ПФУ в Рівненській області призначити позивачу пенсію за віком, зобов`язати виправити оскаржувані порушення.
4) стягнути з відповідача на користь позивача 3000000 грн. завданої моральної шкоди.
Після надходження позову, перевіривши матеріали позовної заяви в порядку ст.171 КАС України, суддя встановив, що адміністративний позов подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.
Так, судом враховано, що за подання позову в частині позовних вимог про зобов`язання відповідача зарахувати до страхового пенсійного стажу позивача строк участі у антитерористичній операції з 19.05.2021 по 14.03.2023, про визнання протиправним та скасування рішення відповідача щодо відмови у призначенні позивачу пенсії за віком, про зобов`язання призначити пенсію за віком та про стягнення моральної шкоди, позивач ОСОБА_1 як учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".
Разом з тим, позовна вимога позивача про зарахування до страхового стажу періоду його роботи в Тюменській області російської федерації з 01.01.2004 по 28.02.2009 не є пов`язаною з порушенням його права на соціальний захист, саме як учасника бойових дій, а тому суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.
У зв`язку з цим, ухвалою суду від 07.08.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано 10-денний строк з дня її отримання для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду документа про сплату судового збору у розмірі 858,88 грн. або документів, які підтверджують наявність підстав для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог закону.
09.08.2023 з використанням підсистеми ЄСІТС "Електронний суд" від представника позивача Пантелєєва Ю.Ю. на адресу суду надійшла так звана "заява про усунення недоліків", в якій останній висловлює глумливі, зневажливі, образливі та саркастичні висловлювання на адресу суду та заявляє відвід судді Гудимі Н.С.
Дослідивши зміст такої заяви про усунення недоліків, суд дійшов висновку про необхідність її залишення без розгляду, ураховуючи таке.
Частиною 3 ст.44 КАС України в переліку процесуальних прав учасників справи визначено, зокрема, право на звернення до суду із заявами.
Поряд з цим, суд зауважує, що в силу вимог ч.2 ст.44 КАС України особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За правилами п.1 та п.2 ч.5 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.
Згідно з імперативними вимогами ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Суд зазначає, що учасники судового процесу повинні не вживати висловлювань, що свідчать про неповагу до суду, та не використовувати образливих та зневажливих висловлювань на адресу суду та його посадових осіб як під час оформлення документів для подання до суду всіх інстанцій, так і у публічному житті, оскільки такі не підсилюють ефективність і переконливість інформації в документах офіційно-ділового стилю, а демонструють неповагу до суддів та судочинства.
Як свідчить зміст заяви про усунення недоліків, остання містить глумливі, образливі, принизливі та саркастичні висловлювання представника позивача на адресу головуючого судді, з використанням безтактовного та зневажливого змісту словосполучень для надання особистих характеристик судді.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19 (провадження № 11-82заі19) вказано, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.
У постанові від 07.04.2021 у справі №9901/23/21 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у ч.3 і ч.4 ст.45, ч.8 ст.139, ч.1 ст.144, п.5 ч.1 ст.145, ст.149 КАС України.
Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.
У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (аналогічні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №199/6713/14-ц, від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені ч.3 ст.45 КАС України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).
Представник позивача неодноразово використав у своїй заяві зневажливі, глумливі, саркастичні, принизливі та образливі висловлювання щодо судді і очевидним є те, що такі дії представника не спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача від імовірних порушень з боку відповідача, а отже, суперечать завданню адміністративного судочинства та є зловживанням процесуальними правами.
Суд зазначає, що явна зневага і зверхнє ставлення представника позивача до головуючого судді у цій справі, використання саркастичних, образливих висловлювань на її адресу у поданій заяві про усунення недоліків (відвід судді), низький рівень правової культури у спілкуванні та підкреслений і неприхований нігілізм надає представнику позивача відчуття безкарності за свої вчинки та свідчить про ігнорування ним вимог закону, норм моралі, цінності права, зневажливе ставлення до правових принципів, на яких будується демократична і правова держава та які покладені в основу судоустрою України.
Суд розцінює такі дії представника позивача як зловживання учасником процесу наданими йому процесуальними правами.
Згідно з ч.3 ст.45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
З огляду на наведене та враховуючи зміст заяви про усунення недоліків (відвід судді), суд вважає за необхідне вжити заходи для запобігання зловживанню представником позивача процесуальними правами та залишити вказану заяву представника ОСОБА_2 без розгляду.
Водночас, суд враховує, що зловживання процесуальними правами допущено не позивачем, а його представником, і позивач, як учасник справи, що звернувся за захистом своїх прав до суду, не повинен нести тягар настання негативних наслідків за вчинення таких дій представником.
А тому з метою виконання завдань адміністративного судочинства, визначених ст.2 КАС України, суд вважає за необхідне відкрити провадження у справі, оскільки як було встановлено позовна заява подана особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; позовну заяву належить розглядати за правилами адміністративного судочинства і вона подана у строк, установлений законом, з дотриманням правил підсудності.
Разом з тим, оскільки за подання вимоги про зобов`язання ГУ ПФУ в Рівненській області зарахувати ОСОБА_1 періоду роботи в Тюменській області російської федерації з 01.01.2004 по 28.02.2009 до страхового стажу, позивач не звільняється від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", позаяк така не пов`язана з порушенням його права на соціальний захист безпосередньо як учасника бойових дій, то суд дійшов висновку про відстрочення позивачу сплати судового збору в сумі 858,88 грн. за подання цього позову до ухвалення судового рішення у справі.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.
Таким чином, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому проваджені).
Для забезпечення повного та всебічного з`ясування всіх обставин у справі і постановлення законного та обґрунтованого рішення суд дійшов висновку про необхідність витребування додаткових доказів.
Керуючись ст. ст. 12, 171, 248, 256, 263 КАС України, суд
Заяву представника позивача Пантелєєва Ю.Ю. про усунення недоліків від 09.08.2023 - залишити без розгляду.
Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору в сумі 858,88 грн за подання цього позову до ухвалення судового рішення у справі.
Прийняти позовну заяву до розгляду.
Розгляд справи здійснюватиметься одноособово суддею Гудимою Н.С. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Витребувати у відповідача та зобов`язати надати суду у 15-денний строк з дня вручення цієї ухвали належним чином засвідчені копії матеріалів пенсійної справи позивача (заяви позивача про призначення пенсії та копії усіх доданих до неї документів) та усі докази, на підставі яких вчинено оскаржувані дії та прийнято рішення.
Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання до суду відзиву на позовну заяву та роз`яснити, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відзив на позовну заяву повинен відповідати вимогам частини другої статті 162 КАС України, до якого додаються: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Ухвала не оскаржується і набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.С. Гудима