Справа № 440/7873/23
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/7873/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костенко Г.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за позовом розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.12.2022 №65877 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платників податку.

В обґрунтування позову зазначено, що Товариством з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" отримано рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку №65877 від 15.12.2022 року, яким визначено, що позивач відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. В графі податкова інформація зазначено «підприємство відповідає п.8 Критеріїв ризиковості. Податковий кредит сформовано за рахунок придбання товарів від ризикових контрагентів: ПП «Техноінкорпорейтед»(42751741), ТОВ «Гавар ЛТД» (39827181), ПП «Інтеркорпорейт» (43111908), ПП «Інтертехно -К» (44077397), ПНВП «Проммехпостач» (32753391), ПП «Техревбуд» (44102847), ПП «Траст-7» (42081951), ПП «Інвестпром-А» (44114810), що свідчить про здійснення операцій, які носять ймовірно фіктивні правочини, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цими правочинами. На підприємстві середня заробітна плата нижче законодавчо встановленого рівня».

Вважає, рішення від 15.12.2022 №65877 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20.06.2023 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Відповідач подав до суду відзив на позов, в якому зазначив, що спірне рішення прийняте відповідно до пункту 8 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі по тексту Порядок №1165). Підставами та передумовами прийняття оскаржуваних рішень слугував аналіз податкової інформації, яка наявна в інформаційних системах контролюючого органу. Вказав, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації є службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку, передбаченому Податковим кодексом України та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання вимог цього кодексу.

Дослідивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази, суд враховує наступне.

Суд встановив, що ТОВ "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" є юридичною особою приватного права, яка

зареєстрована в ЄДР за № 1 012988 від 19.09.2013 року, перебуває на обліку в органах Державної податкової служби України, у тому числі і як платник ПДВ з 21.10.2013 р., ІПН 11. Видами діяльності платника податків є: неспеціалізована оптова торгівля (код за КВЕД 46.90, основний), виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій (код за КВЕД 25.11), інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у (код за КВЕД 43.99), будівництво житлових і нежитлових будівель (код за КВЕД 41.20).

За результатами засідання Комісії ГУ ДПС в Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з питань розгляду питання щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, Комісія прийняла рішення №65877 від 15.12.2022, згідно з яким ТОВ «СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.

Підставою для винесення вказаного рішення слугували обставини, що в графі податкова інформація зазначено «підприємство відповідає п.8 Критеріїв ризиковості. Податковий кредит сформовано за рахунок придбання товарів від ризикових контрагентів: ПП «Техноінкорпорейтед»(42751741), ТОВ «Гавар ЛТД» (39827181), ПП «Інтеркорпорейт» (43111908), ПП «Інтертехно -К» (44077397), ПНВП «Проммехпостач» (32753391), ПП «Техревбуд» (44102847), ПП «Траст-7» (42081951), ПП «Інвестпром-А» (44114810), що свідчить про здійснення операцій, які носять ймовірно фіктивні правочини, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цими правочинами. На підприємстві середня заробітна плата нижче законодавчо встановленого рівня».

Вважаючи таке рішення контролюючого органу протиправними, позивач звернувся до суду з вказаним позовом за захистом порушеного права.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту восьмого Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Як встановлено судом, Комісією прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. В графі податкова інформація зазначено «підприємство відповідає п.8 Критеріїв ризиковості. Податковий кредит сформовано за рахунок придбання товарів від ризикових контрагентів: ПП «Техноінкорпорейтед»(42751741), ТОВ «Гавар ЛТД» (39827181), ПП «Інтеркорпорейт» (43111908), ПП «Інтертехно -К» (44077397), ПНВП «Проммехпостач» (32753391), ПП «Техревбуд» (44102847), ПП «Траст-7» (42081951), ПП «Інвестпром-А» (44114810), що свідчить про здійснення операцій, які носять ймовірно фіктивні правочини, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цими правочинами. На підприємстві середня заробітна плата нижче законодавчо встановленого рівня»

Контролюючим органом прийнято рішення про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.12.2022 №65877, яким визначено, що позивач відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

У графі Податкова інформація зазначено: Податковий кредит сформовано за рахунок придбання товарів від ризикових контрагентів: ПП «Техноінкорпорейтед»(42751741), ТОВ «Гавар ЛТД» (39827181), ПП «Інтеркорпорейт» (43111908), ПП «Інтертехно -К» (44077397), ПНВП «Проммехпостач» (32753391), ПП «Техревбуд» (44102847), ПП «Траст-7» (42081951), ПП «Інвестпром-А» (44114810), що свідчить про здійснення операцій, які носять ймовірно фіктивні правочини, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цими правочинами. На підприємстві середня заробітна плата нижче законодавчо встановленого рівня».

Верховний Суд у постанові від 19 листопада 2021 року по справі № 140/17441/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Така ж позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2021 року по справі №340/1098/20.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Однак відповідач не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та був покладений в основу їх прийняття.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

В оскаржуваному рішення зазначено: Податковий кредит сформовано за рахунок придбання товарів від ризикових контрагентів: ПП «Техноінкорпорейтед»(42751741), ТОВ «Гавар ЛТД» (39827181), ПП «Інтеркорпорейт» (43111908), ПП «Інтертехно -К» (44077397), ПНВП «Проммехпостач» (32753391), ПП «Техревбуд» (44102847), ПП «Траст-7» (42081951), ПП «Інвестпром-А» (44114810), що свідчить про здійснення операцій, які носять ймовірно фіктивні правочини, що вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цими правочинами. На підприємстві середня заробітна плата нижче законодавчо встановленого рівня».

Так, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини з платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, є неспроможним аргументом, адже поширення на позивача "ризиковості" через відносини з іншими "ризиковими" платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства, зокрема, принципу індивідуальної відповідальності, що проголошений ст. 61 Конституції України, положення якої є нормами прямої дії.

Зміст даної концепції полягає в тому, що платник не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, зокрема, настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків.

Вказаний підхід застосовано також і Європейським судом з прав людини, який у справах «Булвес» АД проти Болгарії» (2009 рік, заява № 3991/03), «Бізнес Супорт Центр» проти Болгарі ї» (2010 рік, заява № 6689/03), «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» (заява № 36985/97), «Полторацький проти України» від 29.04.2003 (заява № 38812/97), дійшов висновку про правило «індивідуальної юридичної відповідальності», тобто платник податків не повинен нести відповідальності за порушення, допущені його контрагентами.

Отже, Європейський суд з прав людини однозначно вказав на правило індивідуальної відповідальності платника податків. Це означає, що добросовісний платник податків не має зазнавати негативних наслідків через порушення законодавства його контрагентом.

Відтак, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські відносини із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, потрібно оцінювати критично.

Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не було встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.

Саме така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2022 у справі № 160/3364/19.

Термін «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносинах, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення має бути мотивованим.

Посилання відповідача у рішенні від 15.12.2022 щодо здійснення нетипових операцій, не може свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків, а тому свідчить про протиправність такого рішення.

Водночас, документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій, відповідач не надав. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Таким чином, відповідачем не доведено існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Комісії від 11.08.2021 №48142, від 20.08.2021 №49151 та від 28.08.2021 №49647 є протиправними та підлягають скасуванню.

Суд також вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірні рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.

Слід враховувати, що наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття такого рішення є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

На даний час спірні правовідносини врегульовано Порядком №1165, згідно якого рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Аналогічна правова позиція також викладена в постанові Верховного Суду від 05 січня 2021 року по справі №640/11321/20.

Щодо зобов`язання ГУ ДПС в Полтавській області виключити ТОВ «СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає наступне.

Положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визначення ТОВ «СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП» таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягають скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Позивачем при зверненні до суду сплачений судовий збір в сумі 4294,00 грн і, враховуючи висновок суду про задоволення позову, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області підлягають судові витрати зі сплати судового збору у сумі 4294,000 грн.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 25000,00 грн, суд виходить з такого.

Згідно зі ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

З наявних матеріалів справи суд встановив, що 12.06.2023 між Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" (клієнт) та Александровою Д.С. (адвокат) укладено договір про надання правової допомоги.

Представник позивача до позову надав додаткову угоду № 1 від 14.06.2023, звіт про надання правової допомоги № 1 від 14.06.2023, акт приймання-передачі наданих послуг № 1 від 14.06.2023, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 14.06.2023, свідоцтво на заняття адвокатською діяльністю серія Пт № 2617 від 26.03.2019, платіжна інструкція № 5766 від 14.06.2023 про оплату послуг на суму 25000,00 грн.

Оцінюючи співмірність заявлених до стягнення витрат на правничу допомогу у співставленні зі складністю даного публічно-правового спору, суд, з огляду на вже сформовану судову практику з даного питання, з урахуванням якої і складена позовна заява, зменшує такі витрати до 7000,00 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" (вул. Автобазівська, 7, м. Полтава, ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 грудня 2022 року №65877 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;

Зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платників податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ГРУПП" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області судовий збір в сумі 4294,00 (чотири тисячі двісті дев`яносто чотири гривні) та витрати на правову допомогу в сумі 7000,00 (сім тисяч гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Г.В. Костенко