Справа № 420/12184/23
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2023 року

м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Завальнюка І.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства «МИР ЛЕО» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № 6734/15-32-07-07-23 від 19.04.2023 на суму 58 826, 01 грн, прийняте Головним управлінням ДПС в Одеській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що документальною позаплановою виїзною перевіркою Приватного підприємства «МИР ЛЕО» встановлено порушення вимог валютного законодавства, а саме п. 1,2 ст. 13 Закону України № 2473 з урахуванням п. 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5 із змінами та доповненнями, у результаті чого доручено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної операції, на суму 9 211 621, 57 рос. руб за контрактом від 18.05.2020 № 1С, укладеному з нерезидентом ООО «ТД «СТРАТЕГ» (надалі - Відповідач), встановлена прострочена дебіторська заборгованість 9 211 621, 57 рос. руб за контрактом від 18.05.2020 № 1С, укладеному з нерезидентом ООО «ТД «СТРАТЕГ». На підставі акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення № 6734/15-32-07-07-23 від 19.04.2023 року. на суму 58 826, 01 грн, яке позивач вважає неправомірним та підлягаючим скасуванню. Так, на підставі контракту від 18.05.2020 № 1С Позивач здійснив контрагенту-нерезиденту ООО «ТД «СТРАТЕГ» поставку товару на підставі Інвойсу № 111 від 11.11.2021 року, що підтверджується ВМД № UA500500/2021/224573 від 23.11.2021 року на загальну суму 6 513 317, 69 рос. руб. Оплата у встановлений у контракті строк на рахунок Постачальника не поступила, через що виникло прострочення оплати. Також через початок з боку російської федерації щодо України повномасштабної збройної агресії, фактично будь-які відносини між сторонами були припинені і погашення заборгованості у добровільному порядку до тепер не було здійснено. Позивач, керуючись ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» звернувся до Господарського суду Одеської області із позовною заявою про стягнення заборгованості з ООО «ТД «СТРАТЕГ». Подання позову позивачем було здійснено через систему «Електронний суд» 15.11.2022 року, тобто за 9 календарних днів до закінчення граничного строку встановленого Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5. В подальшому 20.01.2023 позивачем було надіслано на електронну адресу Відповідача лист про долучення до матеріалі лист господарського суду Одеської області № 02-09/317/2023 від 19.01.2023 року, сертифікат № 4800-22-07-87 про форсмажорні обставини та копію листа АТ «Укрсиббанк» від 31.08.2022 року (два останніх документів вже надавалися до контролюючого органу, оскільки аналогічна перевірка була проведена щодо попередньої поставки за цим же контрактом). Листом Господарський суд Одеської області № 02-09/317/2023 від 19.01.2023 року підтвердив, що позовна заява Позивача про стягнення заборгованості була отримання судом 15.11.2022 року о 17 год. 57 хв., а також надав повну інформацію про порядок роботи суду з 15.11.2022 року по 21.11.2022 року із зазначенням причин (аварійні відключення електропостачання через масові обстріли та сигнали повітряної тривоги) через які суд не мав можливості здійснити вчасну реєстрацію вхідної кореспонденції. Незважаючи на отримані від позивача пояснення та докази, обставин, які виникли, відповідач не прийняв їх до уваги та прийняв оскаржуване податкове повідомлення-рішення.

Ухвалою судді від 12.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

27.06.2023 до суду від ГУ ДПС в Одеська область надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що контролюючим органом було встановлено порушення підприємством пунктів 1,2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту валютні операції» та п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5, із змінами і доповненнями, у результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної операції, на суму 9211 621,57 рос. руб. рос. руб за контрактом від 18.05.2020 №1. укладеному з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація); встановлена прострочена дебіторська заборгованість 9211 621.57 рос. руб. За договором від 18.05.2020 №1С, укладеному з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ». Як свідчать обставини справи, ПП «МИР ЛЕО» (Постачальник) укладено контракт від 18.05.2020 №1С (далі Контракт) з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (Покупець, Російська Федерація). Предмет Контракту - Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Продукцію, згідно з умовами даного Контракту. Умови постачання FCA м. Одеса, Україна (ІНКОТЕРМС 2010). Ціна встановлюється в - російських рублях, і визначається в інвойсі по кожній партії окремо. Загальна сума Контракту визначається сукупністю вартості Продукції, вказаною в інвойсах, які є невід`ємною частиною Контракту Валюта Контракту рос. руб. Оплата здійснюється у вигляді відстрочення платежу. Контракт набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2020, але до повного виконання сторонами своїх обов`язків. Згідно додаткової угоди від 30.12.2020 Контракт діє до 31.12.2022, але до повного виконання сторонами своїх обов`язків. Згідно додаткової угоди від 25.09.2021, якщо неможливо шляхом переговорів вирішити розбіжності та суперечки між сторонами, будь яка суперечка, розбіжність або вимога, що виникають з Контракту або його порушення, припинення, або недійсності, підлягають вирішенню у відповідному господарському суді місцезнаходженням позивача. На виконання умов контракту від 18.05.2020 №1С. ПП «МИР ЛЕО» експортовано товар (іграшки в наборах для дітей, настільні ігри для дітей, ігри, головоломки для дітей) нерезиденту ООО «ТД СТРАТЕГ» (Покупець. Російська Федерація) відповідно до МД (ЕК 10) на загальну суму 18555990.07 рос. руб (еквівалент 6 789 533,29 грн.). Кошти від нерезидента ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація) надійшли на валютний рахунок ПП «МИР ЛЕО» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» по контракту від 18.05.2020 №1С в сумі 9 344 368.50 рос руб. (еквівалент -3 439 410,78 грн.). без порушення термінів розрахунків. Валютна виручка в сумі 9211 621,57 рос. руб від ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація) не надійшла на валютний рахунок ПП «МИР ЛЕО». Станом на 10.03.2023 у ПП «МИР ЛЕО» по контракту від 18.05.2020 №1С рахується прострочена дебіторська заборгованість в сумі 9 211 621,57 рос. руб. До перевірки було надано сертифікат № 4800-22-0787 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданий 09.09.2022 № 241/07 Регіональною Торгово-Промисловою Палатою Миколаївської області на підставі ст.ст. 14, 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також ухвалу господарського суду Одеської області від 28.11.2022 № 916/1278/22 та інші документи. Враховуючи вищенаведене, дослідивши всі надані первинні документи перевіркою встановлено порушення пунктів 1.2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII, в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків, за контрактом від 18.05.2020№ 1С, укладеним з нерезидентом ООО «ТД «СТРАТЕГ» (Російська Федерація). Враховуючи звернення ПП «МИР ЛЕО» з позовними заявами до Господарського суду Одеської області щодо стягнення з ООО «ТД «СТРАТЕГ» (Російська Федерація) за контрактом від 18.05.2020 1С заборгованостей у розмірі 2 698 303,94 рос. руб та 6513 317.69 рос. руб. Ухвалою від 11.07.2022 року про відкриття провадження у справі за № 916/1278/22. Ухвалою від 28.11.2022 року про відкриття провадження у справі за № 916/3113/22, а також положення п.5, п. 7 ст. 13 Закону № 2473-VIII, нарахування пені за контрактом від 18.05.2020 №1С, укладеним ПП «МИР ЛЕО» (Продавець) з нерезидентом ООО «ТД «СТРАТЕГ» (Російська Федерація), здійснюється за період з 23.11.2022 по 27.11.2022 (5 дн.), та зупиняється з 28.11.2022 на суму 6 513 317,69 рос. руб. Отже, з огляду на вищенаведені фактичні обставини та положення законодавства, ГУ ДПС в Одеській області повністю правомірно було винесено податкове повідомлення-рішення, а доводи позивача суперечать фактичним обставинам справи.

04.07.2023 (засобами підсистеми «Електронний суд») та 07.07.2023 (засобами поштового зв`язку) до суду від ПП «МИР ЛЕО» надійшла відповідь на відзив, згідно з якою позивач підкреслює невідповідність вимогам законодавства наказу № 1116-п від 23.02.2023 про проведення позапланової виїзної перевірки ПП «МИР ЛЕО» з 06.03.2023 тривалістю 5 робочих днів за період діяльності з 18.05.2020 по дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки, а саме ст. 78 та п. 81.1. ст. 81 Податкового кодексу України, оскільки такий наказ не містить посилання на конкретну підставу для проведення перевірки, яка визначена у ст. 78 Податкового кодексу України, як того вимагає ст. 81 цього кодексу. Позивач наполягає на тому, що невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки є обґрунтованою підставою для визнання перевірки незаконною, яка не породжує правових наслідків, а акт перевірки, складений за результатами перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не є допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками перевірки та на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Також Позивач посилався на те, що відлік граничного строку для надходження валютної виручки є неправомірним з огляду на те, що оформлення митної декларації є тільки початковим етапом митного оформлення, коли товар ще знаходиться на території України, а моментом вчинення експортної операції для застосування ч. 5 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" є момент перетину товаром митного кордону України, який визначається згідно з міжнародною товарно-транспортною накладною (CMR). У свою чергу перевезення товару здійснювалось на підставі міжнародної товарно-транспортної накладної від 23.11.2022 року (23.11.2022 року дата складання вказаного документу), яка також не містить дату перетинання кордону або іншої відмітки митного органу. Зважаючи на те, що Конвенція про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів, не вимагає обов`язкової наявності на CMR відмітки митного органу щодо перетину державного кордону, то дата СMR також не може бути використана для чіткого визначення дати початку відліку граничного строку. Таким чином, інформація щодо перетину кордону наявна у митному органі, який здійснював митне оформлення вантажу та безпосередній відпуск з території України. Позивачем самостійно було отримано від митного брокеру, яким здійснювалося митне оформлення вантажу відомості з електронного кабінету митного брокера про фактичне перетинання вантажем кордону, таким чином 23.11.2022 та 24.11.2022 до 12:10:36 товар ще знаходився на території України, тому нарахування пені починаючи з 23.11.2022 є таким, що суперечить положенням чинного законодавства. У свою чергу, зважаючи на наявність наданої Позивачем Відповідачу інформації стосовно того у яких умова було здійснено подання позову до Господарського суду Одеської області, ухвала про відкриття якого стала підставою для зупинення строків для нарахування пені. Подання позову Позивачем було здійснено через систему «Електронний суд» 15.11.2022 року, тобто за 9 календарних днів до закінчення граничного строку встановленого Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5.

Розгляд справи здійснюється без проведення судового засідання та по суті розпочатий через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що Приватне підприємство «МИР ЛЕО» () зареєстровано 20.03.2013.

Основним видом діяльності підприємства є: 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення; Інші: 14.19 Виробництво іншого одягу й аксесуарів; 46.42 Оптова торгівля одягом і взуттям; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу інтернет; 32.40 Виробництво ігор та іграшок.

Наказом заступника ГУ ДПС в Одеська область від 23.02.2023 № 1116-п «Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки Приватного підприємства «МИР ЛЕО» ()», відповідно до пп. 19-1.1.4 п.19-1.1 ст.19-1, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 69.2 п. 68 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно листа ДПС України від 02.01.2023 № 29/7/99-00-07-05-01-07 та доповідної записки начальника управління податкового аудиту ГУ ДПС в Одеська область Марченка Д. від 21.02.2023 № 294/15-32-07-07-11 наказано провести документальну позапланову виїзну перевірку ПП «МИР ЛЕО» з питання дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом від 18.05.2020 № 1С (дата здійснення операції 23.11.2021) з 06.03.2023 тривалістю 5 робочих днів за період діяльності з 18.05.2020 по дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки.

На підставі вищезазначеного наказу та направлення на перевірку від 06.03.2023 № 2754/15-32-07-08-16 головним державним інспектором відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудити ГУ ДПС в Одеська область Долгіною І. проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «МИР ЛЕО», за результатами якої складено акт від 17.03.2023 № 4670/15-32-07-07-18.

Перевіркою питань дотримання вимог валютного законодавства ПП «МИР встановлено порушення пунктів 1,2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції» та п.21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5, із змінами і доповненнями, у результаті чого допущено порушення вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічної операції, на суму 9211 621,57 рос. руб. рос. руб за контрактом від 18.05.2020 №1С, укладеному з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація); встановлена прострочена дебіторська заборгованість - 9211 621,57 рос. руб. за договором від 18.05.2020 №1С, укладеному з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація).

Згідно додатку № 3 «Розрахунок пені», сума простроченої заборгованості (у валюті) - 6 513 317,69 рос. руб., що є гривневим еквівалентом 3 921 733,71 грн; ставка пені за кожен день прострочки - 0,3%; сума пені склала 58 826,01 грн.

На підставі вищевказаного акту перевірки ГУ ДПС в Одеська область прийнято податкове повідомлення-рішення № 6734/15-32-07-07-23 від 19.04.2023 на суму 58 826,01 грн, не погоджуючись із яким, позивачем звернувся за судовим захистом із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає спірне податкове повідомлення-рішення неправомірним, а позовні вимоги підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

З огляду на матеріали справи, між ПП «МИР ЛЕО» (Постачальник) та нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (РФ) (Покупець) укладено контракт від 18.05.2020 № 1С.

За умовами зазначеного Контракту Постачальник зобов`язується поставити Покупцеві, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Продукцію, згідно з умовами даного Контракту.

Умови постачання FCA м. Одеса, Україна (ІНКОТЕРМС 2010).

Ціна встановлюється в російських рублях, і визначається в інвойсі по кожній партії окремо.

Загальна сума Контракту визначається сукупністю вартості Продукції, вказаною в інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту Валюта Контракту рос. руб.

Оплата здійснюється у вигляді відстрочення платежу.

Контракт набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2020, але до повного виконання сторонами своїх обов`язків.

Згідно додаткової угоди від 30.12.2020 Контракт діє до 31.12.2022, але до повного виконання сторонами своїх обов`язків.

Згідно додаткової угоди від 25.09.2021, якщо неможливо шляхом переговорів вирішити розбіжності та суперечки між сторонами, будь яка суперечка, розбіжність або вимога, що виникають з Контракту або його порушення, припинення, або відповідному господарському суді за недійсності, підлягають вирішенню у відповідному місцезнаходженням позивача.

На виконання умов контракту від 18.05.2020 №1С ПП «МИР ЛЕО» експортовано товар (іграшки в наборах для дітей, настільні ігри для дітей, ігри, головоломки для дітей) нерезиденту ООО «ТД СТРАТЕГ» (Покупець, РФ) відповідно до МД (ЕК 10) на загальну суму 18555990.07 рос. руб (еквівалент 6 789 533,29 грн.).

Кошти від нерезидента ООО «ТД СТРАТЕГ» (РФ) надійшли на валютний рахунок ПП «МИР ЛЕО» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» по контракту від 18.05.2020 №1С в сумі 9 344 368,50 рос. руб. (еквівалент -3 439 410,78 грн.). без порушення термінів розрахунків.

Валютна виручка в сумі 9211 621,57 рос. руб від ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація) не надійшла на валютний рахунок ПП «МИР ЛЕО».

Станом на 10.03.2023 у ПП «МИР ЛЕО» по контракту від 18.05.2020 №1С рахується прострочена дебіторська заборгованість в сумі 9 211 621,57 рос. руб.

Під час проведення перевірки 13.01.2023 у відповідь на запит контролюючого органу щодо надання пояснень та документального підтвердження № 100/КПР/15-32-07-07-06 від 05.01.2023 позивачем були надання вичерпний перелік документів, які були витребувані згідно переліку додатків до листа № 01/11, а також сертифікат регіональної ТПП Миколаївської області від 09.09.2022 № 4800-22-0787, ухвали господарського суду по справі № 916/1278/22.

Щодо обставин правовідносин, які стали підставою для перевірки на підставі контракту від 18.05.2020 № 1С, позивач пояснив, що здійснив контрагенту-нерезиденту ООО «ТД СТРАТЕГ» поставку товару на підставі Інвойсу № 111 від 11.11.2021 року, що підтверджується ВМД № UA500500/2021/224573 від 23.11.2021 року на загальну суму 6 513 317, 69 рос. руб.

Оплата у встановлений у контракті строк на рахунок Постачальника не поступила, через що виникло прострочення оплати. Також через початок з боку російської федерації щодо України повномасштабної збройної агресії, фактично будь-які відносини між сторонами були припинені і погашення заборгованості у добровільному порядку дотепер не було здійснено.

Тому позивач, керуючись ч. 6 ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» через систему «Електронний суд» 15.11.2022, тобто за 9 календарних днів до закінчення граничного строку встановленого Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5, звернувся до Господарського суду Одеської області із позовною заявою про стягнення заборгованості з ООО «ТД СТРАТЕГ».

Дослідивши всі надані первинні документи, перевіряюча дійшла висновку про порушення ПП «МИР ЛЕО» пунктів 1, 2 статті 13 Закону України від 21.06.2018 № 2473-VII в частині дотримання законодавчо встановленого строку розрахунків, за контрактом від 18.05.2020№1С, укладеним з нерезидентом ООО «ТД СТРАТЕГ» (Російська Федерація).

При цьому, контролюючим органом враховано положення ч. ч. 5, 7 ст. 13 Закону №2473-VII та звернення ПП «МИР ЛЕО» з позовною заявою до господарського суду Одеської області щодо стягнення з ООО «ТД СТРАТЕГ» (РФ) за контрактом від 18.05.2020 № 1С заборгованості у розмірі 6513317,69 рос. руб., граничний термін надходження валютної виручки - 22.11.2022 - ухвала 28.11.2022 про відкриття провадження у справі за № 916/3113/22, а тому нарахування пені здійснюється за період з 23.11.2022 по 27.11.2022 (п. днів) та зупиняється з 28.11.2022.

Однак суд не погоджується із висновками за актом перевірки від 17.03.2023 № 4670/15-32-07-07-18 та правомірністю прийнятого на його підставі податкового повідомлення-рішення, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України, (далі ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Підпунктами 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право:

- проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків;

- застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України, встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи)-щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, визначені Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, (далі Закон № 2473-VIII).

Цей Закон набрав чинності з 07.07.2018 року та введений в дію 07.02.2019 року.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10 статті 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Валютний нагляд здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин 1, 2, 5-8 статті 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав-з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України постановою № 5 від 02.01.2019 року, затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі-Положення № 5).

Пунктом 1 встановлено, що це Положення визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно із пунктом 21 та пунктом 23 Положення № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Подання позову позивачем було здійснено через систему «Електронний суд» 15.11.2022, тобто за 9 календарних днів до закінчення граничного строку встановленого Пунктом 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 5. Однак провадження по справі № 913/3113/22 було відкрито ухвалою судді від 28.11.2022.

Зважаючи на те, що у вказаний період Одеська область та місто Одеса зазнала дію масованого обстрілу з боку країни-агресора, через що відбулися екстрені відключення електроенергії, тому реєстрація поданої через «Електроний суд» позовної заяви не відбулася у строк, встановлений законом і відповідно відкриття провадження у справі відбулося із запізненням. На підтвердження відсутності електроенергії у суді представником подано до суду відповідний запит, відповідь на який буде одразу ж спрямований до контролюючого органу.

Зважаючи на те, що позовну заяву подано до дати закінчення граничного строку і через наявність об`єктивних причин які заважали суду здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції у встановлений законом строк, відкриття провадження у справі було здійснено за умови виникнення у суду такої можливості, ПП «МИР ЛЕО» у листі від 01.01.2023 №01/11 просило врахувати вказані обставини під час проведення відповідної перевірки та не застосовувати відповідальність за порушення граничного строку.

На підтвердження вказаних обставин позивачем були надані офіційні повідомлення Одеської міської ради про масові обстріли та аварійні відключення електричної енергії у період з 15.11.2023 по 21.11.2023.

20.01.2023 позивачем було надіслано на електронну адресу відповідача лист про долучення до матеріалів листа Господарського суду Одеської області № 02-09/317/2023 від 19.01.2023, сертифікату № 4800-22-07-87 про форсмажорні обставини та копію листа АТ «Укрсиббанк» від 31.08.2022 (два останніх документів вже надавалися до контролюючого органу, оскільки аналогічна перевірка була проведена щодо попередньої поставки за цим же контрактом).

Відповідно до листа господарського суду від 19.01.2023 № 02-09/317/2023, згідно даних підсистеми Електронний суд 15.11.2022 о 17 год. 10 хв. ПП «МИР ЛЕО» було надіслано в зазначеній підсистемі позовну заяву ТОВ «МИР ЛЕО» до ТОВ «ТД Стратег» про стягнення 6513317,69 руб., що еквівалентно 3933392,55 грн. Вказана позовна заява надійшла до суду 15.11.2022 о 17 год. 57 хв.

При цьому, відповідно до довідки голови суду ОСОБА_1 від 15.11.2022, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги системою цивільної оборони у м. Одесі та Одеській області, всі працівники суду та учасники процесу перебували в укритті цивільного захисту адміністративної будівлі суду з 12 год. 34 хв. до 18 год. 18 хв.

В подальшому згідно акту від 16.11.2022, підписаного керівником апарату суду Вінцевською О.О., начальником відділу державних закупівель та господарського забезпечення Кравченко С.В., завідувачем сектору адміністрування бази даних Ткаченко С.М. 16.11.2022 306 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв. було відсутнє живлення електромережі адміністративної будівлі суду. 3 12 год. 00 хв. електроживлення було відновлено, проте був відсутній інтернет зв`язок з центральною базою даних та в подальшому о 15 год. 00 хв. живлення електромережі суду знову було припинено.

17.11.2022 у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги системою цивільної оборони у м. Одесі та Одеській області з 07 год. 24 хв. до 11 год. 04 хв., всі працівники суду та учасники процесу в робочий час перебували в укритті цивільного захисту адміністративної будівлі суду, про що складена довідка голови суду від 17.11.2022. Крім того, в зазначений робочий день було відсутнє живлення електроенергії суду до 12 год. 00 хв. наступного робочого дня - 18.11.2022 та того ж дня з 16 год. 00 хв. також було вимкнено живлення електроенергії суду, про що складено акт від 18.11.2022 за підписом працівників суду та довідка керівника апарату суду від 18.11.2022.

Відповідно акту та довідки від 21.11.2022, підписаними керівником апарату суду Вінцевською О.О., начальником відділу державних закупівель та господарського забезпечення Кравченко С.В., завідувачем сектору адміністрування бази даних Ткаченко С.М. 21.11.2022 з 09 год. 30 хв. до 13 год. 20 хв. було відсутнє живлення електромережі адміністративної будівлі суду.

Вказані обставини були викликані аварійними відключеннями електропостачання у м. Одеса, спричиненими ракетними обстрілами енергетичної інфраструктури України та відповідно за тривалий проміжок часу з 15.11.2022 по 21.11.2022 до суду було направлено велику кількість кореспонденції поштовим зв`язком, через підсистему «Електронний суд» та подано наручно за допомогою «Поштової скриньки», яка знаходиться в холі адміністративної будівлі суду.

Так, згідно даних підсистеми Електронний суд, 21.11.2022 канцелярією суду було зареєстровано в Автоматизованій системі «Діловодство спеціалізованого суду» за х. ГСОО № 3216/22 позовну заяву ТОВ «МИР ЛЕО» до ТОВ «ТД Стратег» про стягнення 6513317,69 руб., що еквівалентно 3933392,55 грн. та розподілено її на суддю Бездолю Ю.С., яка ухвалою суду від 28.11.2022 прийняла до розгляду зазначену позовну заяву, відкрила провадження у справі № 916/3113/22 та призначила підготовче засідання на 14.12.2022 3 11 год. 30 хв.

Відповідно до ч.1. ст. 176 ГПК за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків.

Згідно з ч.1. ст. 171 ГПК позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Пунктом 39 рішення Вищої Ради Правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» документи, що надійшли через Електронний суд, реєструються судами, іншими органами та установами в системі правосуддя в день їх надходження упродовж робочого дня або не пізніше наступного робочого дня, якщо документ надійшов у неробочий час, за загальними правилами реєстрації вхідної кореспонденції визначеними Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та відповідними інструкціями з діловодства в судах чи в інших органах та установах у системі правосуддя.

Згідно рішення Ради суддів України від 02.04.2015 № 25 «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» вхідна кореспонденція, в тому числі процесуальні документи, приймається і опрацьовується користувачами автоматизованої системи, яким надано доступ до автоматизованої системи відповідно до їх функціональних обов`язків, і реєструється в автоматизованій системі в день її надходження. У разі неможливості з об`єктивних причин здійснити реєстрацію вхідної кореспонденції в день її надходження така кореспонденція реєструється в автоматизованій системі в термін, визначений у розпорядженні керівника апарату суду, із зазначенням причин встановлення такого терміну.

Таким чином, через те, що у вказаному періоді Одеська область та місто Одеса зазнали дію масованого обстрілу з боку країни-агресора, внаслідок чого відбулися екстрені відключення електроенергії, тому реєстрація поданої 15.11.2022 через «Електроний суд» позовної заяви ПП «МИР ЛЕО» не відбулася у строк, встановлений законом, і відповідно відкриття провадження у справі відбулося із запізненням - 28.11.2022.

В свою чергу, ч. 7 ст. 13 Закону № 2473-VIII пов`язує зупинення строку за операціями з експорту та імпорту товарів та нарахування пені за порушення такого строку саме із прийняттям судом до розгляду позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом). Тобто в даному випадку із прийняттям господарським судом Одеської області ухвали про відкриття провадження у справі від 28.11.2022 № 916/3112/22.

Водночас суд враховує той факт, що ПП «МИР ЛЕО» своєчасно, а саме за 9 календарних днів до закінчення строку, встановленого п. 21 Положення НУБ № 5 від 02.01.2019, засобами підсистеми «Електронний суд» звернулося до суду із відповідним позовом, що породило легітимні очікування відносно прийняття судом до провадження у відведений процесуальним кодексом п`ятиденний строк позову до нерезидента.

Європейська Комісія за демократію через право (Венеціанська Комісія) у Доповіді щодо верховенства права зазначила, що однією з складових верховенства права є правова визначеність; вона вимагає, щоб правові норми були чіткими й точними, спрямованими на те, щоб забезпечити постійну прогнозованість ситуацій правовідносин, що виникають.

Принцип законних очікувань є наслідком принципу правової визначеності. Він спрямований на те, щоб у випадках, коли особа переконана, що досягне певного результату, якщо буде діяти відповідно до норм правової системи, забезпечити захист цих очікувань.

Принцип законних очікувань підлягає певним обмеженням. Перше з них - критерій доцільності (право захищає законні очікування лише розсудливих і обачних осіб). По-друге, на цей принцип можна посилатися лише у випадку, коли очікування мають законний характер, і в даному випадку з боку позивача продемонстровано як розсудливість і обачливість, так і законний характер його очікувань.

Очевидно, що позивач розраховував на настання відповідних наслідків в результаті свого звернення до господарського суду, проте не міг передбачити екстрених відключень електроенергії в м. Одесі через ракетні обстріли, що призвело до відкладеного прийняття позову судом до провадження.

В свою чергу, застосування з боку держави в особі контролюючого органу негативних наслідків у вигляді нарахування пені за викладених вище обставин є порушення закріпленого в п. 3 ч. 2 ст. 3 КАС України принципу обґрунтованості, тобто без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Більш того, платником податків також до перевірки було надано сертифікат № 4800-22-0787 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), виданий 09.09.2022 № 241/07 Регіональною Торгово-Промисловою Палатою Миколаївської області на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 № 44(5), із змін доповненнями, який засвідчує форс-мажорні обставини (обставин непереборної сили): введення воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, запровадження обмежувальних заходів щодо виконання зобов`язань перед суб`єктами господарювання з Російської Федерації та здійснення будь-яких валютних операцій, учасником яких с юридична особа, яка має місцезнаходження (зареєстрована) в Російській Федерації;

ПРИВАТНОМУ ПІДПРИЄМСТВУ «МИР ЛЕО» (вул. Желябова буд. 4, м. Одеса, обл., 65033, Україна; ) щодо обов`язку (зобов`язання), а саме: провести завершення експортної операції за Контрактом на поставку продукції №1С від 18.05.2020 року, укладеним з Товариством з обмеженою відповідальністю «ТД «СТРАТЕГ» (Москва, Російська Федерація), а саме отримати надходження в іноземній валюті у розмірі 2875215,00 російських рублів протягом 365 днів з дати поставки товару згідно вантажної митної декларації №UA 500500/2021/17428 від 19.04.2021, у термін: 19.04.2022 року за ст. 13 Закону України «Про валюту та валютні операції» від 21.06.2018 № 2473-VI змінами), та п.21 Постанови Правління Національного Банку України «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валют» від 02.01.2019 р. № 5, перед Головним управлінням Державної податкової служби в Одеській області, відповідно до

- Указу Президента України від 24 лютого 2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із змінами, внесеними згідно з Указами Президента України від 14.03.2022 року № 133/22, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.07.2022 № 573/2022;

- Постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2022 № 187 «Про забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави Україна у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації»;

- Постанови Правління Національного банку України «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 № 18 (зі змінами);

- Листа ПП «МИР ЛЕО» до АТ «УкрСиббанк»;

- Повідомлення Другого Бізнес-Центру ПРД РБ ОРУ АТ «УкрСиббанк» від 31.08.2022 No60-2-10/33-188;

- Контракту на поставку продукції № 1 від 18.05.2020 - Рахунку-фактури (Інвойсу) №5-20 від 19.04.2021;

- Вантажної митної декларації №UA 500500/2021/17428 від 19.04.2021.

Період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили):

- дата настання: 24 лютого 2022 року

- дата закінчення: тривають на 01 вересня 2022 року.

Статтею 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Сертифікат про форс-мажорні обставини ( обставини непереборної сили), який видано Торгово-промисловою палатою України та уповноваженою нею регіональними торгово-промисловими палатам, або уповноваженою організацією (органом) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) є підставою для подовження законодавчо встановлених термінів (строків) розрахунків на період дії форс-мажорних обставин та підставою для не нарахування пені на період дії форс-мажорних обставин.

У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП від 18.12.2014 № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.

Таким чином, виходячи з об`єктивної оцінки наведених норм та наявних у справі доказів, суд доходить висновку про те, що у позивача не було об`єктивної можливості виконати вимоги валютного законодавства в частині дотримання граничних строків розрахунку за Контрактом, за що до нього застосовано пеню спірним податковим повідомленням-рішенням. Окрім того суд зазначає, що така неможливість фактично спричинена не винною поведінкою позивача, а об`єктивними непереборними обставинами та поведінкою контрагента за Контрактом.

Відповідно до ст. 111 ПК України, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: фінансова; адміністративна; кримінальна.

Фінансова відповідальність за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства встановлюється та застосовується згідно з цим Кодексом та іншими законами. Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з цим Кодексом, застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів).

Фінансова відповідальність, що встановлюється згідно з іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, може застосовуватися у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

Згідно з пунктом 112.2 статті 112 ПК України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Окрім того, за приписами пункту 112.7 статті 112 ПК України, у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення.

При цьому, згідно з пунктом 112.7 статті 112 ПК України, порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Як вже зазначено вище судом, позивачем отримано сертифікат № 4800-22-0787 про форс-мажорні обставини із датою виникнення 24.02.2022 (обставини непереборної сили) виданий 09.09.2022 № 241/07 Регіональною Торгово-Промисловою Палатою Миколаївської області на підставі ст.ст. 14, 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні».

Більш того, позивачем завчасно 15.11.2022 спрямовано до господарського суду Одеської області позовну заяву про стягнення з нерезидента заборгованості, реєстрація якої відбулася із запізненням через екстрені відключення світла в місті та області, внаслідок чого прийняття судом позову до провадження також відбулося із відкладенням - 28.11.2022.

Саме наведені обставини призвели до неможливості виконання позивачем вимог національного законодавства щодо дотримання граничних строків розрахунків за контрактом.

Разом з тим, як під час проведення перевірки позивача, так і під час прийняття оскаржуваного рішення, судового розгляду даної справи тощо відповідачем з незрозумілих для суду підстав були проігноровані наведені очевидні та документально підтверджені обставини відсутності умислу та вини позивача у спірних правовідносин (за наявності обставин непереборної сили в різних аспектах), безперечні докази бездоганної та свідомої поведінки підприємства та спрямованість на суворе дотримання податкової дисципліни.

Висновки перевірки, які віднайшли своє втілення у спірному податковому повідомленні рішенні грубо порушують принцип правової визначеності, яка в свою чергу передбачає стабільність і цілісний характер законодавства, здійснення адміністративної та судової практики на основі закону відповідно до принципу верховенства права, а також прозорість і демократизм при прийнятті владних рішень. При цьому такий принцип нерозривно пов`язаний з передбачуваністю застосування права в конкретній ситуації. Однак в даному випадку відповідач, ігноруючи всі об`єктивні обставини порушення розрахунків за контрактом, знехтував легітимними очікуваннями платника податків.

Наведені обставини в сукупності є цілком достатніми підставами для визнання протиправним оскарженого податкового-повідомлення рішення та, відповідно, його скасування в силу його неправомірності.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, Верховний Суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) і «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів і інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що решта аргументів (доводів) сторін, які мають значення для правильного вирішення спору, на вирішення спірних правовідносин не впливають та не змінюють судовий розсуд цього спору за результатами судового процесу.

Відтак, суд вважає недоцільним наводити детальні оцінки інших аргументів та заперечень сторін.

Перевіряючи обґрунтованість та законність дій та рішень суб`єкта владних повноважень, суд враховує наведене нормативне регулювання та вимоги частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Суд також враховує встановлений ст.3 Конституції України, ст. 6 КАС України принцип верховенства права, який в адміністративному судочинстві зобов`язує суд надавати законам та іншим нормативно-правовим актам тлумачення у спосіб, який забезпечує пріоритет прав людини при вирішенні справи. Тлумачення законів та нормативно-правових актів не може спричиняти несправедливих обмежень прав людини.

Вирішуючи спір, суд також враховує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Суд акцентує увагу на приписах ч. 2 ст. 77 КАС України, відповідно до якої в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

У позовній заяві зазначено, що позивачем понесені витрати на правничу допомогу, проте на момент вирішення справи до суду не надано підтвердження розміру витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, згідно з умовами договору про надання правничої допомоги.

Отже суд розподіляє судові витрати з урахуванням вищевикладеного та у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного підприємства «МИР ЛЕО» (65033, м. Одеса, вул. Желябова, 4-В; ) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, Одеса, Одеська область, 65044; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області № 6734/15-32-07-07-23 від 19.04.2023 на суму 58 826, 01 грн (п`ятдесят вісім тисяч вісімсот двадцять шість грн 01 коп.).

Стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області на користь Приватного підприємства «МИР ЛЕО» судові витрати в розмірі 2684 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири грн).

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя І.В. Завальнюк