Справа № ЗПП/320/89/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в забезпеченні позову

17 серпня 2023 року Справа ЗПП/320/89/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Нафтогаз Ойл Трейдинг" про забезпечення позову до подачі до суду позовної заяви,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Нафтогаз Ойл Трейдинг" із заявою про вжиття заходів забезпечення позову до подачі позовної заяви до суду, в якій просить суд вжити заходи забезпечення адміністративного позову шляхом заборони Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних злочинів () вчиняти дії за наслідками здійснення контролю ефективності управління активами щодо зміни управителя Активами, арешт на які накладено Ухвалою Київського районного суду м. Харкова у кримінальному провадженні №0000022 від 30.01.2019 р.. Ухвалою слідчого судді Київського районного суду міста Харкова від 03.06.2021 №1- кс/953/5421/21 (справа №953/17529/19) та від 08.06.2021 №1-кс/953/5671/21 (справа №953/17529/19), що передані Товариству з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз Ойл Трейдинг» () на підставі Договору управління активами (майном) №б/н від 08.06.2022 року.

В обґрунтування поданої заяви про забезпечення позову заявник вказує про те, що на підставі наказу АРМА від 06 липня 2023 року №154 у період з 21 по 31 липи 2023 року, останнім було здійснено камеральну перевірку ефективною управління активами ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг» відповідно до умов Договору управління від 08.06.2022 року та за результатами здійснення контролю ефективності управління активами у формі камеральної перевірки, проведеної, утвореною АРМА, Комісією з контроль ефективності управління активами, 31 липня 2023 року було складено Довідку №163 к/23, в якій встановлено порушення, комісія контролю ефективності управління активами дійшла до висновку про неналежне управління Активами ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг» відповідно до Договору управління від 08.06.2022. 03 серпня 2023 року товариством було отримано Повідомлення АРМА про відмову (припинення) договору управління майном (активами) Вих.№1492/6.1 -33-23/6 яким товариство повідомлено про відмову (припинення) в односторонньому порядку вказаного Договору з підстав начебто систематичного надання ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг» недостовірної інформації щодо доходів від управління Активами. Листом від 03 серпня 2023 року №8715/1-9-23/6 АРМА повідомлено Кабінет Міністрів України про необхідність застосування передбачених статтею 21-1 Закону про АРМА особливостей передачі зазначених активів в управління нового управителя. За результатами проведеної наради було складено Протокол №266 від 08 серпня 2023 року, відповідно до якого Мінекономіки підготувати проект розпорядження Кабінету Міністрів України «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках» стосовно визначення ПАТ «Укрнафта» новим управителем активів, на які ухвалами Київського районного суду м. Харкова накладено арешт у кримінальному провадженні №0000022 від 30.01.2019 та ПАТ «Укрнафта» в одноденний строк надати Мінекономіки та Мінфіну фінансово-економічні обґрунтування щодо спроможності товариства бути управителем активів. Заявник з діями АРМА щодо вжиття заходів зі здійснення контролю ефективності управління активами ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг», на які ухвалою Київського районного суду м. Харкова накладено арешт у кримінальному провадженні №0000022 від 30.01.2019, наслідком якого є зміна управителя вказаними Активами на ПАТ «Укрнафта» не погоджується, вважає їх протиправними та такими, що грубо порушують права та інтереси заявника, у зв`язку з чим, останнім буде подано відповідний адміністративний позов про визнання таких дій протиправними в судовому порядку.

Посилаючись на положення Закону України "Про національне агенство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", Порядок здійснення контрою за ефективністю управління активами затвердженого постановою КМУ від 10.05.2018 №351, вказує на протиправні дії АРМА, на переконання товариства, АРМА як суб`єктом владних повноважень, на якого КАС України покладено обов`язок доказування правомірності своїх рішень, дій та/або бездіяльності, не наведено жодних доказів наявності виняткових випадків, передбачених статтею 21-1 Закону про АРМА для застосування особливої процедури управління активами, зокрема існування реального ризику виникнення надзвичайної ситуації в енергетичній сфері через начебто неналежне управління Позивачем Активами відповідно до Договору управління від 08.06.2022, що свідчить про очевидну протиправність дій відповідача щодо вжиття заходів контролю, що полягають у передчасному та протиправному ініціюванні передачі Відповідачем Активів в управління нового управителя, АРМА порушено Порядок №351 в частині забезпечення права ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг» як Управителя Активів на які накладено арешт у кримінальному провадженні надати свої заперечення щодо обставин та висновків викладені у Довідці від 31.07.2023 №163-к/23.

Вказуючи на положення ст.ст. 150, 151 КАС України заявник зазначає, що передчасні дії АРМА щодо ініціювання передачі Активів в управління новому управителю до вирішення спору по суті щодо законності або незаконності дій відповідача щодо вжиття заходів із здійснення контролю ефективності управління активами ТОВ «Нафтогаз Ойл Трейдинг» у вигляді дострокового припинення повноважень заявника як управителя Активами за Договорами, вочевидь призведе до настання для товариства негативних наслідків, зокрема, але не виключно: зупинення діяльності понад 84 об`єктів комерційної діяльності, припинення трудової діяльності 950 працівників, зупинення постачання нафтопродуктів, припинення платежів до бюджетів всіх рівнів та соціальних виплат у тому числі заробітних плат, понесення товариством непомірних збитків у тому числі через неможливість повернення залученої для управління Активами фінансової допомоги та як наслідок банкрутство підприємства, неможливості захисту порушених інтересів та відновлення прав у межах одного судового процесу та у разі встановлення судом протиправності дій АРМА, без вжиття заходів забезпечення позову, порушуватимуться права та законні інтереси товариства як належного та єдиного законного Управителя Активами, а також вочевидь призведе до необхідності ініціювання нових судових спорів з метою оскарження рішень АРМА. Заявник наполягає, що невжиття заходів забезпечення адміністративного позову матиме наслідком заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам товариства, а також вочевидь ускладнить виконання судового рішення у даній справі, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову та разі невжиття заходів забезпечення позову можливе настання негативних наслідків для заявника, для виправлення яких буде необхідно докласти значних зусиль, у зв`язку з чим вважає, що заходи забезпечення позову відповідають предмету адміністративного позову та, водночас, звертаємо увагу суду, що розгляд клопотання про вжиття заходів забезпечення позову не передбачає надання оцінки правомірності дій, рішень чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, а спрямований виключно на забезпечення захисту прав, свобод та інтересів заявника на час розгляду справи.

Дослідивши отриману заяву про забезпечення позову, документи додані до неї, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 153 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

Частиною 1 статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

За правилами ч. 1, ч. 2 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

При цьому, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Таким чином, процесуальний закон наділяє суд повноваженнями на вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зокрема зупинення дії індивідуального акта.

Однак, передумовою для вжиття таких заходів з урахуванням положень ч. 2 ст. 151 КАС України є існування та встановлення судом обставин, визначених ч. 2 ст. 150 КАС України.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 21.11.2018 у справі №826/8556/17, від 24 квітня 2019 року у справі № 826/10936/18, від 29 січня 2020 року у справі № 640/9167/19, від 20 травня 2021 року у справі № 640/29749/20.

Обґрунтовуючи подану заяву, заявник посилається на ст. 150 та ст. 151 КАС України та вказує підставами для забезпечення позову те, що існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам товариства як управителя майна до ухвалення рішення в справі. Захист цих прав та інтересів без вжиття заходів забезпечення позову ускладнить відновлення порушених прав та інтересів заявника, а для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат.

Відповідно, на думку заявника, визначений спосіб забезпечення позову покликаний на ефективний захист порушених прав та інтересів позивача та заявлений задля забезпечення об`єктивного, повного, всебічного розгляду справи, ефективного захисту, поновлення вже порушених прав та не допущення ще більшого порушення прав позивача на підставі ст. 150 КАС України.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та наведені в обґрунтування для вжиття відповідних заходів підстави в їх сукупності, провівши аналіз положень чинного законодавства України, що регулює порядок забезпечення позову, суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що перевірка наявності обставин порушення прав та законних інтересів заявника діями Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (АРМА) щодо контролю ефективності управління активами щодота зміни управителя Активами, є обов`язком суду під час вирішення справи по суті та на час розгляду заяви про забезпечення позову, такі дії є фактично надання судом правової оцінки спірному рішенню до ухвалення рішення по суті та, суд зазначає, що ухвалення рішення про забезпечення позову у спосіб, про який просить позивач, не відповідає меті інституту забезпечення позову.

Враховуючи те, що позивач у поданій заяві вказує на підстави для забезпечення позову, що визначені у ч. 2 ст. 150 КАС України, та суд зазначає, що такі обставини та підстави для застосування заходів забезпечення позову, про які просить позивач, без з`ясування фактичних обставин справи означатиме надання судом передчасних правових оцінок по суті пред`явленого позову і ототожнюватиметься з фактичним задоволенням позову, та зокрема із врахуванням судом інтересів заявника.

Суд звертає увагу на те, що заявник не надав доказів існування порушення прав, свобод або інтересів заявника яка звернулась до суду, такими рішенням, дією або бездіяльністю АРМА, очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам товариства до ухвалення рішення в адміністративній справі, як і не обґрунтував причин неможливості захисту (поновлення) таких прав та інтересів після набрання законної сили рішенням в адміністративній справі без вжиття таких заходів, не розкрив у чому полягає необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав товариства у майбутньому.

Під час розгляду даної заяви про забезпечення позову суд застосовує висновки Верховного Суду викладені у постановах від 16 травня 2019 року у справі № 826/14303/18, від 12 лютого 2020 року у справі № 640/17408/19 та від 27 лютого 2020 року у справі № 640/16242/19, в яких зазначено щодо наявності очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення таким рішенням прав, свобод або інтересів осіб, які звернулися до суду, що такі ознаки повинні, насамперед, існувати поза обґрунтованим сумнівом (beyond reasonable doubt). Тобто, суд, який застосовує заходи забезпечення позову з цих підстав повинен бути переконаний у тому, що відповідне рішення явно суперечить вимогам закону за критеріями, визначеними частиною другою статті 2 КАС України, порушує права, свободи або інтереси позивача і вжиття заходів забезпечення позову є дієвим способом запобігання істотним та реальним негативним наслідкам таких порушень. В іншому випадку, висновки суду про наявність очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення ним прав, свобод чи інтересів позивача до розгляду справи по суті, свідчать про наперед сформовану судом правову позицію у справі.

Суд наголошує на тому, що спосіб забезпечення позову, обраний заявникмо, є фактично надання правової оцінки діям та рішенням АРМА до подачі позову до суду та вирішенням справи по суті судом, що є неприпустимим, ознаки очевидності протиправності дій АРМА поза обґрунтованим сумнівом не доведені.

Аналогічний правовий висновок викладений в абз. 4 п. 17 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 06.03.2008, згідно із яким вказано, що судом фактично ухвалюється рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Суд акцентує увагу на тому, що аргументи та доводи, покладені заявником в обґрунтування заяви про забезпечення позову є обґрунтуванням підстав незаконності дій відповідача під час вчинення спірних дій по зміні управителя Активами та є обґрунтуванням та підставою для подання до суду позову.

Враховуючи вищезазначене, з викладених заявником обставин та вищенаведених положень чинного законодавства, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 150-157, 243, 248, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "НАФТОГАЗ ОЙЛ ТРЕЙДИНГ" про забезпечення позову, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Войтович І.І.