Справа № 280/2043/23
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2023-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

16 серпня 2023 року 10 год. 40 хв.Справа № 280/2043/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В., за участі секретаря судового засідання Демченко А.Е. та сторін

від позивача: прокурор Редька М.В.,

від відповідача: Король С.Ю.,

від третьої особи на стороні позивача: не прибув,

від третьої особи на стороні відповідача: Яковенко В.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави

до відповідача - Запорізької міської ради

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Філія Державна установа «Центр пробації» в Запорізькій області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

ВСТАНОВИВ:

03 квітня 2023 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області (далі - позивач) до - Запорізької міської ради (далі - відповідач), Філії Державної установи «Центр пробації» в Запорізькій області (далі - третя особа на стороні позивача), Комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради (далі - третя особа на стороні відповідача) про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, в якій просить суд:

- залучити Філію Державної установи «Центр пробації» в Запорізькій області у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача;

- залучити Комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради - у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача;

- розглянути адміністративний позов за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін;

- визнати протиправною бездіяльність Запорізької міської ради з питання виконання заходів щодо забезпечення умов для виконання порушниками адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду та не передбачення в місцевому бюджеті видатків для нарахування плати порушникам, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості із сплати аліментів;

- зобов`язати Запорізьку міську раду вжити заходів щодо забезпечення умов для виконання порушниками адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду, за направленням відповідного органу пробації, передбачивши у місцевому бюджеті видатки для нарахування плати порушникам, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості із сплати аліментів на утримання дітей.

Позовна заява обгрунтована тим, що не вчинення Запорізькою міською радою дій щодо вирішення питання по влаштуванню порушників для виконання суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду, за направленням уповноваженого органу з питань пробації та не передбачення в бюджеті видатків для сплати порушникам за виконання суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів, є протиправною бездіяльністю, яка може привести до порушення інтересів держави в частині гарантування забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання.

18 квітня 2023 року ухвалою суду відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у справі № 280/2043/23, призначено перше судове засідання для розгляду справи по суті на 04 травня 2023 року о 10 годині 00 хвилин.

03 травня 2023 р. за вх. № 18190 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що у відповідності до рішення виконавчого комітету Запорізької міської ради від 26.11.2018 № 547 комунальне підприємство "Запоріжремсервіс" Запорізької міської ради визначено об`єктом, де порушники будуть виконувати суспільно користі роботи. У відповідності із змістом пунктів 5.7.3, 5.7.4, 5.7.5 статуту комунального підприємства "Запоріжремсервіс" Запорізької міської ради, затвердженого розпорядженням міського голови від 06.12.2016 № 582р, копія якого додана позивачем до матеріалів справи, керівник цього підприємства, зокрема, "укладає трудові угоди, договори, видає накази та інші акти з питань пов`язаних з діяльністю підприємства, несе особисту відповідальність за своєчасну виплату заробітної плати". Отже сам директор, а не його власник, є уповноваженим органом, який має забезпечити нарахування та виплату заробітної плати порушнику за виконання суспільно корисних робіт та перерахування її на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів. У відзиві представник просить суд у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

04 травня 2023 року відкладено розгляд справи на 01.06.2023 о 14 год. 05 хв.

01 червня 2023 року ухвалою суду здійснено перехід із спрощенного в загальне провадження та призначено підготовче засідання на 03 серпня 2023 року о 14 год. 00 хв.

03 серпня 2023 р. у відкритому підготовчому засіданні представник відповідача заявила клопотання про відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

Усною ухвалою суду, яка занесена до протоколу підготовчого судового засідання у задоволені клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання - відмовлено.

03 серпня 2023 р. ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 16 серпня 2023 року о/об 09 год. 00 хв.

03 трвня 2023 р. за вх. № 18190 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник просить суд у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Зокрема у відзиві зазначає, що питання передбачення видатків у проекті міського бюджету щодо організації оплачувальних суспільно корисних робіт для осіб, які вчинили адміністративне правопорушення, пов`язане з ухиленням від сплати аліментів не можливо розглянути Запорізькою міською радою, з причин не передбачення такого фінансування Законами України.

10 травня 2023 р. за вх. № 19085 від прокурора надійшла відповідь на відзив, в якому прокурор просить суд задовольнити позовні вимоги, з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив.

У відкритому судовому засіданні 16 серпня 2023 р. судом проголошено вступну та резолютивну часнити рішення.

У відкритому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги у повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просив суд позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача у відкритому судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог у повному обсязі, з підстав, викладених у письмовому відзиві. Просив суд у задоволені позовних вимог - відмовити.

Третя особа на стороні позивача у судове засідання не прибула, заяв та клопотань до суду не надсилала.

Представник третьої особи на стороні відповідача у відкритому судовому засіданні підтримала позовні вимоги, та пояснила суду що кількість засуджених за несплату аліментів значно збільшилося, а тому комунальне підприємство не має можливості забезпечити робочі місця для цих робітників.

У судовому засіданні16 серпня 2023 року судом долучено до матеріалів справи копію листа Комунального підприємства «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради до Запорізької міської ради щодо додаткового фінансування суспільно корисних робіт.

В листі, зокрема, зазначено, що за інформацією філії державної установи "Центр пробації" в Запорізькій області виконані уповноважених органів з питань пробації у м. Запоріжжі перебуває 100 порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Заслухавши пояснення прокурора, представника відповідача та третьої особи, дослідивши усі обставини справи та надавши їм юридичну оцінку, суд встановив наступне.

Прокурор, встановивши, що відповідачем не забезпечено фінансування видатків на оплату суспільно корисних робіт, звернувся до суду з цим позовом, використовуючи повноваження, надані ст. ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру».

Визначаючись стосовно позовних вимог, суд виходив з наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України від 07.12.2017 № 2234-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів» запроваджено адміністративну відповідальність за несплату аліментів (ст. 183-1 КУпАП) та новий вид адміністративного стягнення - суспільно корисні роботи, який застосовується за вчинення цього адміністративного правопорушення.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 31-1 КУпАП суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначає відповідний орган місцевого самоврядування.

Суспільно корисні роботи призначаються районним, районним у місті, міським чи міськрайонним судом (суддею) на строк від ста двадцяти до двохсот сорока годин і виконуються не більше восьми годин, а неповнолітніми - не більше двох годин на день.

Відповідно до ч. 3 ст. 325-1 КУпАП, за виконання суспільно корисних робіт порушнику нараховується плата за виконану ним роботу. Оплата праці здійснюється погодинно за фактично відпрацьований час у розмірі не меншому, ніж встановлений законом мінімальний розмір оплати праці.

Вищезазначені норми кореспондуються з Порядком виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України 19.03.2013 № 474/5 (далі - Порядок № 474/5).

Відповідно до п. 11.1, 11.2, 11.5 Порядку № 474/5 виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації.

Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначається відповідним органом місцевого самоврядування.

Щороку на початку року уповноважений орган з питань пробації надсилає запит до органів місцевого самоврядування щодо визначення видів суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть такі роботи.

Пунктом 12.1 Порядку № 474/5 передбачено, що при виконанні постанов суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на уповноважений орган з питань пробації покладаються, зокрема, погодження з власниками підприємств переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, та видів таких робіт; контроль за відбуванням стягнення порушниками та виконанням обов`язків власником підприємства за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт.

Згідно з п. 13.1, 13.2, 13.3, 13.15 Порядку № 474/5 підставою для виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт є постанова суду, яка набрала законної сили.

Відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється на об`єкті у межах адміністративно-територіальної одиниці відповідно до місця проживання порушника.

Постанова суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт вважається прийнятою до виконання уповноваженим органом з питань пробації, а порушник взятим на облік з дня реєстрації постанови суду у журналі обліку порушників, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт (додаток 21).

Протягом десяти робочих днів з дня отримання постанови суду порушник повинен приступити до відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, крім випадків, коли цьому перешкоджають поважні причини (хвороба, відрядження, неотримання виклику тощо).

Відповідно до визначеного органами місцевого самоврядування переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, уповноважений орган з питань пробації у десятиденний строк з дня отримання постанови суду видає порушнику направлення на один з цих об`єктів. За потреби направлення видається повторно, якщо особа тривалий час (понад три місяці з дня видачі попереднього направлення) незалежно від причин не відбувала стягнення.

Системний аналіз наведених норм доводить, що визначення видів суспільно корисних робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, та переліку об`єктів у межах адміністративно-територіальної одиниці,на яких порушники повинні виконувати ці роботи, покладено на органи місцевого самоврядування. Такі роботи мають бути оплачуваними, а нарахована порушнику плата за їх виконання спрямовується для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Статтею 325-3 КУпАП покладено на власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу за місцем виконання порушником суспільно корисних робіт обов`язки, зокрема: погодження з органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт та нарахування плати порушнику за виконання суспільно корисних робіт та перерахування її на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Таким чином, вимогами чинного законодавства України на власників підприємств, установ, організацій або уповноваженого ними органу покладено обов`язок щодо погодження переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт, оплати цієї праці, а також прийняття рішень з цих питань.

Тобто, введення інституту адміністративного покарання у виді суспільно корисних робіт має на мені погашення батьками заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини.

Міський голова забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади (п. 1 ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»); організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету (п. 2 ч. 4 ст. 42 Закону); здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету (п. 7 ч. 4 ст. 42 Закону); скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради; (п. 8 ч. 4 ст. 42 Закону); забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання (п. 9 ч. 4 ст. 42 Закону).

Відповідно до пп. 2 п. а ч. 1 ст. 38 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: сприяння діяльності органів суду, прокуратури, юстиції, служби безпеки, Національної поліції, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, адвокатури і Державної кримінально-виконавчої служби України.

Згідно з п. 22 та п. 23 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання щодо затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; розгляд прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Статтею 63 Бюджетного кодексу України визначено структуру місцевого бюджету, згідно з якою останній містить надходження і витрати на виконання повноважень органів влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Ці надходження і витрати становлять єдиний баланс відповідного бюджету.

Згідно зі ст. 70 Бюджетного кодексу України видатки та кредитування місцевих бюджетів включають бюджетні призначення, встановлені рішенням про місцевий бюджет, на конкретні цілі, пов`язані з реалізацією програм та заходів згідно із статтями 89 - 91 цього Кодексу.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 91 Бюджетного кодексу України до видатків місцевих бюджетів, що можуть здійснюватися з усіх місцевих бюджетів, належать видатки на інші програми, пов`язані з виконанням власних повноважень, затверджені Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною місцевою радою згідно із законом.

Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 29 квітня 2020 року (справа № 620/2001/19), від 06 серпня 2020 року (справа № 520/5706/19) та від 11 лютого 2021 року (справа № 340/300/19).

Згідно зі ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Судом встановлено, що рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради № 547 від 26.11.2018 затверджено перелік об`єктів та видів суспільно корисних робіт для виконання адміністративного стягнення особами, які вчинили адміністративне правопорушення, відповідно до якого комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради (далі - КП «Запоріжремсервіс» ЗМР) визначено об`єктом, де порушники будуть виконувати суспільно корисні роботи та затверджено перелік видів платних суспільно-корисних робіт.

При цьому, органом місцевого самоврядування у вказаному рішенні не покладено на визначене комунальне підприємство обов`язку щодо нарахування плати порушнику за виконання суспільно корисних робіт та перерахування її на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів, чим спростовуються доводи відповідача, що уповноваженим органом, який має забезпечити нарахування плати порушнику та її подальше перерахування, є КП «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради.

Разом з тим, за інформацією уповноваженого органу пробації, Запорізької міської ради та КП «Запоріжремсервіс» ЗМР, яку надано на запити Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя залучення порушників до оплачуваних суспільно корисних робіт наразі неможливо внаслідок відсутності їх фінансування з місцевого бюджету, у зв`язку з чим у поточному році прийом порушників на суспільно корисні роботи не можливий та не проводився.

Згідно з інформацією Філії ДУ «Центр пробації» в Запорізькій області від 28.02.2023 № 210/22-23 наданою на запит Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя станом на 28.02.2023 на виконанні уповноважених органів з питань пробації у м. Запоріжжі (підрозділи територіально розташовані у м. Запоріжжі) перебуває 56 порушників, на яких накладене адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт. На запит Філії щодо роботи КП «Запоріжремсервіс» ЗМР у 2023 році, підприємство надано відповідь, що на вказаному підприємстві не має необхідної кількості робочих місць для працевлаштування порушників на платні суспільно корисні роботи та власних коштів на оплату цих робіт. У разі прийняття рішення щодо фінансування КП «Запоріжремсервіс» ЗМР на оплату суспільно корисних робіт з місцевого бюджету, підприємство готово співпрацювати з уповноваженими органами з питань пробації м. Запоріжжя.

Відповідно листа КП «Запоріжремсервіс» ЗМР від 23.02.2023 № 293/01-05 станом на 20.02.2023 кошти з бюджету на 2023 рік підприємству для оплати порушникам за виконання суспільно корисних робіт не виділялись.

На запит Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізькою міською радою листом від 09.03.2023 № 02350/033-20/05 повідомлено, що підстави для здійснення окремих видатків на фінансування виплат порушникам за виконання суспільно корисних робіт за рахунок місцевого бюджету для КП «Запоріжремсервіс» відсутні та такі видатки не здійснювались. Заходи зі зміни переліку об`єктів, на яких порушники повинні виконувати суспільно корисні роботи, не здійснювались у зв`язку відсутністю відповідних звернень від заінтересованих суб`єктів.

Відповідно до другого абзацу п. 1.1 Статуту КП «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради, затвердженого розпорядженням міського голови 06.12.2016 № 582р (далі - Статут), засновником і власником підприємства є територіальна громада міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради.

Управління підприємством від імені територіальної громади міста Запоріжжя здійснює власник - Запорізька міська рада (п. 5.1.1 Статуту).

Відповідно до п. п. 8.1, 8.2 Статуту основним плановим документом Підприємства є фінансовим план, відповідно до якого підприємство отримує доходи і здійснює видатки, визначає обсяг та спрямування коштів для виконання своїх функцій протягом року відповідно до Статуту.

Фінансовий план складається та затверджується у порядку встановленому відповідним рішенням виконавчого комітету Запорізької міської ради.

Частиною 1 статті 3 Бюджетного кодексу України визначено, що бюджетний період для всіх бюджетів, що складають бюджетну систему України становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року.

Згідно з ч. 12 ст. 23 Бюджетного кодексу України усі бюджетні призначення втрачають чинність після закінчення бюджетного періоду, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Разом із цим, виходячи з наданих Філією Державної установи «Центр пробації» в Запорізькій області документів у Запорізької міської ради була реальна можливість розглянути на засіданнях сесії ради питання про внесення змін до бюджету міської ради в частині видатків для сплати порушникам за виконання суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Відмова органу місцевого самоврядування від фінансування, і як наслідок неприйняття боржників до виконання суспільно корисних робіт має наслідком подальше ухилення одного з батьків від обов`язку щодо належного матеріального забезпечення дитини та суттєво погіршує її становище, що може ставити під сумнів належне виконання державою вимог статті 27 Конвенції ООН «Про права дитини» (ратифікованої постановою ВР № 789-ХІІ від 27.02.1991).

Вищезазначене унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог ст. 129-1 Конституції України.

Так, згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних,соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України,гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган,уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи № 806/1000/17).

В даному випадку, підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень інтересів держави через невиконання судових рішень, які набули чинності, що в свою чергу, порушує принципи обов`язковості виконання рішень суду та невідворотності покарання за вчинене правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судових рішень згідно з ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» має наслідком юридичну відповідальність,установлену законом.

Крім того, слід зазначити, що вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної особи Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес" (п. 54 рішення).

На переконання суду, невиконання відповідачем чинних вимог законодавства становить "суспільний інтерес", оскільки може призвести до порушення інтересів держави в частині забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання та життя, а також унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог ст. 129-1 Конституції України.

Згідно зі ст. 2 Конвенції ООН "Про права дитини" (ратифікованої Постановою ВР № 789-ХІІ від 27.02.91) всі діти, незалежно від їхньоїраси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, соціального походження - рівні у своїх правах. Держава не може порушувати жодне з прав.Держава має активно пропагувати права дитини.

Статтею 27 Конвенції встановлено, що кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для її фізичного, розумового та духовногорозвитку. Сюди входить належне харчування, житло, одяг. Батьки несуть відповідальність за забезпечення належного життєвого рівнядитини. Обов`язки держави полягають у тому, щоб створити відповідні умови для реалізації цієї відповідальності.

Отже, державою створюються умови для реалізації відповідальності батьків за забезпечення належного життєвого рівня дитини,зокрема, шляхом внесенням змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині введення інституту адміністративного покарання у виді суспільних робіт за ухилення батьків від сплати аліментів на утримання дітей.

Таким чином, введення інституту адміністративного покарання у виді суспільно корисних робіт має на мені погашення батьками заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини.

Відмова органу місцевого самоврядування в прийнятті на суспільно корисні роботи має наслідком ухилення одного з батьків від обов`язку щодо належного матеріального забезпечення дитини та суттєво погіршує її становище, що може ставити під сумнів належне виконання державою вимог ст. 27 Конвенції.

За таких обставин, відповідач як орган місцевого самоврядування, допустив у спірних правовідносинах протиправну бездіяльність, оскільки всупереч вимогам ст. 31-1, 325-1 КУпАП, Порядку № 474/5, не вжив заходи щодо забезпечення умов для виконання порушниками адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду та не передбачення в місцевому бюджеті видатків для нарахування плати порушникам, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості із сплати аліментів.

Таким чином, Запорізькою міською радою Запорізької області проігноровано виконання обов`язку, передбаченого статтею 325-3 КУпАП.

Постановою Верховного суду України від 11.02.2021 (справа № 340/300/19) визначено, що не вчинення радою дій щодо вирішення питання по влаштуванню порушників для виконання суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду, за направленням уповноваженого органу з питань пробації та не передбачення в бюджеті видаткiв для сплати порушникам за виконання суспільно корисних робiт для подальшого погашення заборгованостi зi сплати аліментів, є протиправною бездiяльнiстю, яка може призвести до порушення інтересів держави в частинi гарантування забезпечення захисту прав неповнолiтнiх на належне утримання (п. 39).

Одночасно, ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані вцій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Керуючись Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення, Бюджетним кодексом України, Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та статтей 2, 6, 9, 73-78, 90, 245, 246, 255 та 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах держави до Запорізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Філія Державна установа «Центр пробації» в Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправною бездіяльність Запорізької міської ради з питання виконання заходів щодо забезпечення умов для виконання порушниками адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду та не передбачення в місцевому бюджеті видатків для нарахування плати порушникам, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості із сплати аліментів.

Зобов`язати Запорізьку міську раду вжити заходів щодо забезпечення умов для виконання порушниками адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду, за направленням відповідного органу пробації, передбачивши у місцевому бюджеті видатки для нарахування плати порушникам, на яких накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості із сплати аліментів на утримання дітей.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Адреси та коди ЄДРПОУ учасників розгляду справи:

позивач - Заступник керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області (вул. Я. Новицького, 5, м. Запоріжжя, 69035);

відповідач - Запорізька міська рада (69105, м. Запоріжжя, просп. Соборний, буд. 206, );

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Філія Державна установа «Центр пробації» в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Матросова, буд. 26, );

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Комунальне підприємство «Запоріжремсервіс» Запорізької міської ради (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 23-А, )

Рішення виготовлене у повному обсязі та підписане суддею 18 серпня 2023 року.

Суддя Р.В. Сацький