Справа № 420/18876/23
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Попов В.Ф., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги сплати боргу,

встановив:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій позивачка просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС в Одеській області щодо нарахування ОСОБА_1 у період за 2017-2020 роки недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за кодом платежу /71040000/ розміром 37 108,06 грн. (тридцять сім тисяч сто вісім гривень шість копійок);

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області здійснити коригування відомостей в картці платника Єдиного соціального внеску шляхом виключення з неї інформації про наявність у ОСОБА_1 боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску.

Ухвалою суду від 28.07.2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку із недоліками та надано строк на їх усунення - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Підставою для залишення позову без руху слугувало звернення із пропуском строку звернення до суду без заяви про його поновлення.

На виконання ухвали позивачка надала заяву, в якій не зазначено конкретних обставин, які слугували підставою несвоєчасного звернення до суду.

Так, предметом спору є борг з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 2017-2020 року, який почав нараховуватись ще з 09.02.2018 року за 2017 рік.

У листопаді 2018 року та 2020 року податковим органом винесені вимоги про сплату боргу.

Тобто починаючи з 2018 року позивачка мала б дізнатись про наявність у неї заборгованості по ЄСВ.

Позовну заяву подано засобами поштового зв`язку тільки 19.07.2023 року.

З огляду на дату звернення до суду та приписи ст. 122 КАС України, шестимісячний строк звернення пропущений більше ніж на рік.

У заяві про поновлення строку позивачка посилається на запроваджені державою заходи щодо запобігання розповсюдження коронавірусної хвороби, а також введений воєнний стан.

Посилання на таку підставу як введення в Україні воєнного стану не є поважними обставинами для поновлення строку звернення до суду, оскільки така обставина не є безумовною та не свідчить про наявність перешкод у позивачки для звернення до суду у цей період. Одеський ОАС жодного дня не припиняв свою роботу з початку введення воєнного стану, а позивачка не наводить жодних обставин які безпосередньо її стосуються та які перешкоджали її зверненню до суду у шестимісячний строк та пов`язані з вказаними подіями. Це також стосується і запровадженних карантинних заходів.

Варто зауважити, що події по карантинним заходам, а також воєнному стану запроваджені вже після початку утворення у позивачки заборгованості по ЄСВ.

Верховний Суд в ухвалі від 01 серпня 2022 року по справі № 802/118/17-а наголосив, що посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло та обумовило пропуск строку.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 зазначеної Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22.10.1996 за заявами N 22083/93, 22095/93 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства", пункт 570 рішення від 20.09.2011 за заявою у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти Росії").

У рішенні від 27.06.2000 р. у справі "Ільхан проти Туреччини" Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично, не має абсолютного характеру і перевіряючи його виконання слід звернути увагу на обставини справи.

Окрім того, незрозумілим є посилання на ведення бойових дій на території Чернігівської області, адже місцем реєстрації та проживання позивачки згідно із наданими матеріалами є Одеська область. Жодних документів які б свідчили про перебування позивачки на території Чернігівської області не надано.

З огляду на викладене, позивачкою не наведено жодних поважних підстав для поновлення строку звернення до суду.

Статтею 123 КАС України передбачено, що у разі ... якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, оскільки позивачкою не доведено факт звернення до суду із цим позовом із дотримання строку передбаченого ст. 122 КАС України, а наведені у заяві обставини для поновлення пропущеного строку жодним чином не свідчать про наявність у позивачки перешкод для вчасного звернення, позовна заява підлягає поверненню позивачці.

Керуючись ст. 123, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву разом з доданими документами повернути позивачці.

Роз`яснити позивачці, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.Ф. Попов