Справа № 140/23414/23
Суддя: Ковальчук Володимир Дмитрович
Дата ухвалення: 2023-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 серпня 2023 року ЛуцькСправа № 140/23414/23
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Ковальчук В.Д., вивчивши позовну заяву Головного управління ДПС у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю АВТО ДВІЖ, ОСОБА_1 про тимчасове обмеження виїзду за кордон,

ВСТАНОВИВ:

18.08.2023 о 10:59 Головне управління ДПС у Волинській області звернулося в суд з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю АВТО ДВІЖ, ОСОБА_1 про тимчасове обмеження у праві виїзду за межі території України керівника Товариства з обмеженою відповідальністю АВТО ДВІЖ ОСОБА_1 .

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 289-2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі невиконання у встановлені Податковим кодексом України строки обов`язку щодо сплати грошових зобов`язань юридичною особою або постійним представництвом нерезидента, що призвело до виникнення податкового боргу (заборгованості) у сумі, що перевищує 1 мільйон гривень, та якщо такий податковий борг не сплачено протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги, податковим органом подається до суду за основним місцем реєстрації юридичної особи або постійного представництва нерезидента позовна заява про застосування судом тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі території України.

Отже, суд зазначає, що право на звернення до суду щодо встановлення тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі України виникає через 240 днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги.

Водночас згідно з пунктом 87.13 статті 87 ПК України у разі несплати протягом 240 календарних днів з дня вручення платнику податків податкової вимоги суми податкового боргу, що перевищує 1 мільйон гривень, контролюючий орган може звернутися до суду за встановленням тимчасового обмеження у праві виїзду керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника за межі України - до погашення такого податкового боргу.

ПК України не містить норми щодо строку звернення до суду з вищевказаними вимогами.

Разом з тим, строк звернення до суду із заявою про встановлення тимчасового обмеження керівника юридичної особи або постійного представництва нерезидента-боржника у праві виїзду за межі України встановлений частиною другою статті 283 КАС України та становить 24 години з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

В даному випадку ГУ ДПС у Волинській області подало позовну заяву, а не заяву в порядку статті 283 КАС України, отже застосуванню підлягає строк звернення до суду, визначений абзацом другим частини другої статті 122 КАС України, відповідно до якого для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Згідно з пунктом 59.1 статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

В силу вимог пункту 59.1 статті 59 ПК України контролюючим органом сформована та надіслана відповідачу податкова вимога форми Ю від 20.01.2022 №0-0317. Податкова вимога отримана представником товариства 28.01.2022 року, що підтверджується поштовим повідомлення про вручення.

Відтак, в даному випадку перебіг 240-денного строку, встановленого п.87.13 ст.87 ПК України на сплату суми податкового боргу, розпочався з 00 год 00 хв. 29.01.2022 та закінчився о 24 год 00 хв. 26.09.2022 (25.09.2022 вихідний день).

Відтак, у позивача виникли підстави для звернення до суду з цим позовом, починаючи з 27.09.2022, та з цього дня обчислюється тримісячний строк звернення до суду.

Проте, позов подано до суду лише 18.08.2023, тобто з пропуском тримісячного строку, встановленого частиною другою статті 122 КАС України.

В порушення вимог пункту 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не викладені обставини щодо дотримання строку звернення до суду з цим позовом та не подано заяву про поновлення вказаного строку, як передбачає частина сьома статті 161 КАС України.

Крім того позивач не надає суду нормативне обґрунтування (з чітким посиланням на норми закону), яке б підтверджувало сукупність підстав та настання обставин, що передбачають право податкового органу на звернення до суду з даною позовною заявою саме 18.08.2023.

У заяві про поновлення строку на подання позову, доданої до позовної заяви, позивач посилається на пункт 3 розділу VІ Прикінцеві положення КАС України (з урахуванням доповнень), у якому зазначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню короно вірусної хвороби (COVID-19), строки звернення до адміністративного суду продовжуються на строк дії такого карантину.

З цього приводу слід зазначити наступне.

30.03.2020 прийнято Закон України №540-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічний гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) (далі - Закон №540-ІХ), що набрав чинності 02.04.2020, яким внесено зміни до законодавчих актів України, зокрема, КАС України.

Так, пунктом 9 вказаного Закону №540-ІХ розділ VI Прикінцеві положення КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Таким чином, норми пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення КАС України в редакції, що діяла з 02.04.2020 визначали, що під час дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, зокрема строки звернення до суду, продовжуються на строк дії такого карантину.

Тобто в разі закінчення процесуального строку, який припадає на період дії карантину, такий строк продовжується до закінчення дії карантину. При цьому строк звернення до суду не є процесуальним строком, який передбачений КАС України.

17.07.2020 набрав чинності Закон України від 18.06.2020 №731-IX Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) (далі - Закон №731-IX), пунктом 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення якого встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X Прикінцеві положення Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII Прикінцеві положення Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) №540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Викладене, у свою чергу, свідчить, що законодавець передбачив закінчення продовжених у зв`язку із запровадженням карантину строків 06.08.2020.

З огляду на зазначене посилання позивача на дію на території України карантину не можуть бути підставою для поновлення строку звернення до суду.

Більше того, посилаючись на введення в державі карантинних обмежень у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19), позивач не надав жодного доказу на підтвердження обставин, пов`язаних із такими подіями, які мали місце у відношенні безпосередньо до нього та перешкоджали своєчасному зверненню до суду.

Враховуючи вищенаведене, зазначені позивачем причини пропуску строку на звернення до суду не можна вважати поважними, тобто такими, що не залежали від волевиявлення особи, яка подає позовну заяву, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Як зазначено у частині 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення недоліків. У встановлений судом строк позивачу необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом викладення обставин щодо дотримання строку звернення до суду з цим позовом або ж подання (надіслання) до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин пропуску цього строку.

Водночас частиною другої статті 289-2 КАС України передбачено, що адміністративна справа, передбачена цією статтею, розглядається судом протягом 48 годин з дня подання відповідної позовної заяви.

Отже, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви до 11:00 год 21.08.2023.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 289-2 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Головного управління ДПС у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю АВТО ДВІЖ, ОСОБА_1 про тимчасове обмеження виїзду за кордон залишити без руху.

Встановити позивачу строк до 11 год 00 хв 21 серпня 2023 року для усунення недоліків поданої заяви.

Повідомити позивача, що невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення позовної заяви та доданих до неї документів позивачеві.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя В.Д. Ковальчук