Справа № 361/56/20
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2023-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2023 року м.Київ № 361/56/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Меркурій-Торг» до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування постанов,

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство «Меркурій-Торг» (далі позивач, ПАТ «Меркурій-Торг») звернулося у суд з позовом до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області (також далі відповідач) про визнання протиправними та скасування постанов від 20.12.2019 №З-2012/3/2012/5-вих, №З-2012/4/2012/6-вих, №З-2012/5/2012/7-вих, №З-2012/6/2012/8-вих, №З-2012/9/2012/9-вих, №З-2012/7/2012/10-вих, №З-2012/8/2012/11-вих та №З-2012/10/2012/12-вих. (з урахуванням уточнених позовних вимог від 25.04.2023).

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що перевірка відповідача проведена за відсутності законних підстав, водночас ПАТ «Меркурій-Торг» не допустило порушень в сфері містобудівної діяльності, а тому оскаржувані постанови прийняті необґрунтовано. Вказує, що на момент проведення перевірки за зверненням ПАТ "Київобленерго" щодо розміщення магазину "Ритуальні послуги" на газопроводі низького тиску, товариством розроблено у 2018 році газовий проект та вирішено дане питання, про що повідомлялося під час перевірки посадових осіб відповідача, а відтак підстав для проведення перевірки вже не було. Вказує, що спірне питання газової труби під будівлею "Ритуальні послуги" вже було предметом перевірки у 2016 році, а відтак управлінням перевірка проведена за неправомірно та безпідставно. Також зазначив, що рішенням суду встановлено, що факту недопуску до перевірки посадових осіб відповідача не було, а відтак дані обставини нівелюють виконання вимог припису від 05.02.2019 №С-0502/1 та його перевірку. Стверджує, що у направленні на перевірку не зазначено, що предметом перевірки є кафе "Смачна кухня" та твердопаливний котел, оскільки звернення ПАТ "Київоблгаз" стосувалося магазину "Ритуальні послуги", однак перевірка була проведена всього майнового комплексу. Звернув увагу, що порушення стосуються об`єкта, на який станом на 21.04.2023 згідно Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно має площу 348,3 м. кв., а відтак є незрозумілим твердження відповідача про порушення ним законодавства у сфері містобудівної діяльності (зміни площі об`єкта), оскільки площа в технічному паспорті повністю збігається з даними Витягу.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 13.07.2022 позов задоволено частково. Визнано протиправними та скасовано постанови Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 20.12.2019 №З-2012/3/2012/5-вих, №З-2012/4/2012/6-вих, №З-2012/5/2012/7-вих, №З-2012/6/2012/8-вих, №З-2012/9/2012/9-вих, №З-2012/7/2012/10-вих, №З-2012/8/2012/11-вих та №З-2012/10/2012/12-вих. У задоволенні решти позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.02.2023 Апеляційну скаргу Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області задоволено частково, рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 13.07.2022 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

01.04.2023 вказані матеріали адміністративного позову отримані Київським окружним адміністративним судом та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 03.04.2023 справа розподілена судді Лисенко В.І.

Ухвалою суду від 07.04.2023 справа прийнята до провадження та постановлено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

18.05.2023 від ПАТ «Меркурій-Торг» надійшла заява про збільшення позовних вимог до уточненої позовної заяви від 21.04.2023, в якій позивач просив визнати протиправними та скасувати постанови від 20.12.2019 №З-2012/3/2012/5-вих, №З-2012/4/2012/6-вих, №З-2012/5/2012/7-вих, №З-2012/6/2012/8-вих, №З-2012/9/2012/9-вих, №З-2012/7/2012/10-вих, №З-2012/8/2012/11-вих та №З-2012/10/2012/12-вих та припис від 09.12.2019 №С-0912/1.

Розглянувши дану заяву, та дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Частиною першою ст.47 КАС України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Тобто, після відкриття провадження у справі за предметом позову, визначеним у прохальній частині позовної заяви, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог, подавши відповідну заяву.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Розміром позову є кількісна характеристика позовних вимог. Збільшення або зменшення розміру позовних вимог може відбутися шляхом зміни кількісних характеристик позовних вимог, але в межах спірних правовідносин.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин.

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі. Зазначене роз`яснив суд в ухвалі від 31 січня 2022 року щодо відкриття провадження.

Згідно з ч.3 ст.262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Оскільки справу прийнято до провадження 07.04.2023, строк на подання заяви про зміну позовних вимог у цій справі сплинув 07.05.2023.

Позивач подав заяву 18.05.2023, істотно пропустивши вказаний термін. Такий пропуск впливає на процесуальні права відповідача надати відзив у 15-денний термін з урахуванням 60-денного строку на вирішення цієї категорії справ. Тому наявні підстави для її повернення.

Відповідач проти позову заперечував, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що на підставі звернення ПАТ «Київоблгаз» від 26.11.2018 стосовно будівництва на газопроводі низького тиску об`єкту по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари відповідачем проведена перевірка, в ході якої встановлено порушення позивачем у сфері містобудівної діяльності, а саме: без отримання документу, що надає право на виконання будівельних робіт, без розроблення та затвердження проектної документації. За наслідками перевірки відповідачем складено припис від 09.12.2019 №С-0912/1, ряд протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. На підставі статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" позивача притягнуто до відповідальності оскаржуваними постановами. Стверджує, що під час проведення перевірки діяв на підставі, у межах та спосіб, передбачений чинним законодавством, а відтак підстави для задоволення позову відсутні. Щодо повторності проведення перевірки зазначив, що у 2016 році перевірка проводилася відносно гр. ОСОБА_1 , а у 2019 році відносно ПАТ "Меркурій".

Також відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, розглянувши яке, суд зазначає наступне.

Частиною 5 статті 262 КАСУ передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу та якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Водночас, зміст клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання чи заслуховування пояснень сторін.

Більш того, представник відповідача у клопотанні не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень та вимагає проведення судового засідання.

Дослідивши клопотання представника відповідача, матеріали справи, беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

Позивачем подано відповідь на відзив, у якій він зазначив, що придбання приміщення, яке стало предметом перевірки, відбулося у 1996 році, а тому він не є ні замовником ні виконавцем будівельних робіт зазначеного об`єкта. Стверджував, що під час перевірки відповідач вийшов за межі предмету перевірки, що є порушення вимог чинного законодавства. Зауважив, що відповідачем неодноразово здійснювалися перевірки товариства, за наслідками яких не було встановлено порушень у сфері містобудівної діяльності.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, оцінивши наведені сторонами доводи, суд дійшов наступного висновку.

Згідно витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно, виданий КП Броварської міської ради "Броварське бюро технічної інвентаризації", виданого 18.10.2012 на нерухоме майно про реєстрацію права за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться нежитлова будівля, об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 234,3 кв.м., навіс, огорожа, тарний склад загальною площею 212,6 кв.м. Вказані приміщення були зареєстровані на праві власності за ПАТ "Меркурій Торг" на підставі договору купівлі-продажу, державного майна при викупі, виданий 29.02.1996.

Згідно експлікації приміщень, яка міститься в Технічному паспорті на будинок, який виданий 10.10.2012, загальна площа приміщення 234,3 м. кв.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.12.2017 року, індексний номер 109661042, за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться нежитлова будівля, об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 348, 3 кв.м., навіс В, Д, Е, сарай (тимчасовий) Г, огорожа N. Тарний склад Б загальною площею 212,6 кв.м. Вказані приміщення були зареєстровані на праві власності за ПАТ "Меркурій Торг" 27.12.2017 на підставі договору купівлі-продажу, державного майна при викупі, виданий 29.02.1996, видавник приватний нотаріус Броварського нотаріального округу, технічний паспорт виданий 19.12.2017 видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна", лист довідка від 19.12.2017 року, видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна". Підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 39060986 від 29.12.2017.

В матеріалах справи також міститься копія технічного паспорту на будинок за адресою АДРЕСА_1 , виданий 19.12.2017, видавник ТОВ Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна, копія листа довідки від 19.12.2017 року, видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна" у якій зазначається, що у рамках укладеного договору № 3337 від 19 грудня 2017р. та згідно "Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна" затвердженої наказом Держбуду України №127 від 24.05.2001р., зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10.07.2001р. за № 582/5773 (із змінами та доповненнями) ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна" виконано комплекс робіт (надано послуг) по проведенню технічної інвентаризації нежитлової будівлі, розташованої за адресою: Київська область, місто Бровари, вулиця Шевченка,27, яка належить ПАТ "Меркурій- торг".

Згідно технічного паспорта, внаслідок проведеного обстеження та підрахунку площі вищезазначеного об`єкта нерухомості встановлено, що нежитлова будівля по вулиці Шевченка, 27 та її загальна площа змінена і складає: літ А - 348,3 кв.м., літ Б - 212,6 кв.м., що на підставі "Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна" затвердженої наказом Держбуду України №127 від 24.05.2001 не є самочинним будівництвом.

У січні 2019 року, на підставі звернення ПАТ "Київоблгаз" від 23.11.2018, відносно позивача була проведена перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства об`єкта "Ритуальні послуги" за адресою Київська область, м.Бровари, вул. Шевченка, буд. 27 на підставі наказу на проведення перевірки від 23.01.2019 № 8/2019, направлення на перевірку від 23.01.2019 №7/2019.

За результатами перевірки складено акт недопущення посадових осіб від 05.02.2019, припис від 05.02.2019 №С-0502/1, винесено відносно позивача постанову про накладення штрафу від 18.02.2019 №З-1802/1-1802/5 за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Приписом відповідача від 05.02.2019 №С-0502/1 вимагалося від позивача у термін до 18.02.2019 усунути порушення у сфері містобудування шляхом допущення посадових осіб управління інспекції для проведення перевірки об`єкта по вул. Шевченка, 27, м. Бровари.

Зазначена постанова була оскаржена позивачем в судовому порядку. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 01.01.2022 у справі 320/1194/19, залишеним без змін постановою ШААС від 23.05.2023, постанова про накладення штрафу від 18.02.2019 №З-1802/1-1802/5 визнана протиправною та скасована.

Начальником Управління інспекції і контролю видано наказ № 94/2019 від 28.11.2019 на проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва по АДРЕСА_1 , замовник ПАТ "Меркурій-Торг". Предметом перевірки є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт та припису № С-0502/1 від 05.02.2019.

28 листопада 2019 року начальником Управління надано направлення 133/19-н для проведення позапланового заходу на проведення позапланової перевірки на об`єкт будівництва по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області, щодо дотримання суб`єктом містобудування ПАТ "Меркурій Торг" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 28.11.2019 № 94/2019 та перевірки виконання вимог припису № С-0502/1 від 05.02.2019 року. Строк дії направлення з 29.11.2019 до 09.12.2019.

З метою забезпечення участі позивача під час перевірки, йому спрямовані листи від 21.11.2019 року (з пропозицією бути присутнім на об`єкті перевірки 29.11.2019 та від 29.11.2019 (з пропозицією бути присутнім на об`єкті перевірки 09.12.2019).

Як зазначає у позовній заяві позивач, 03.12.2019 на об`єкт перевірки приїхали посадові особи відповідача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та запитали чи є на території твердопаливний котел та попросили на нього документи.

Як убачається з Акту перевірки № Т-0912/1 від 09.12.2019, у ході перевірки посадовими особами відповідача були виявлені наступні порушення:

1) ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» без документу, що надає право на виконання будівельних робіт виконало реконструкцію магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. по АДРЕСА_1 , а саме: виконало будівництво прибудови розміром в плані (14,85х7,87)+(2,44х2,06) м, таким чином збільшивши площу магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1» з 234,3 кв.м. до 348,3 кв. м.; крім того, в приміщенні 1 (площа 133,6 кв. м.) в несучій стіні виконаний дверний проріз (докази фотофіксації додано);

2) реконструкція магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234.3 кв. м. та реконструкція вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по АДРЕСА_1 виконано без затвердженої у встановленому порядку проектної документації;

3) реконструкція магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234.3 кв. м. та реконструкція вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по АДРЕСА_1 виконано без оформлення виконавчої документації - журналів робіт, виконавчих схем тощо;

4) реконструкція магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. та реконструкція вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області виконано без розробки проекту виконання робіт (ПВР);

5) ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» під час перевірки не надало документів, що підтверджують забезпечення ведення авторського нагляду під час реконструкції магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. та реконструкції вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212.6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області - ПАТ «МЕРКУРІЙ ТОРГ» не забезпечило здійснення авторського нагляду під реконструкції магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною час площею 234,3 кв. м. та реконструкції вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області;

6) ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» під час перевірки не надало документів, що підтверджують забезпечення ведення технічного нагляду під час реконструкції магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. та реконструкції вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212.6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області - ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» не забезпечило здійснення технічного нагляду під час реконструкції магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. та реконструкції вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області;

7) замовник будівництва ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» в термін проведення перевірки не надало, що свідчить про їх відсутність, паспорти якості на використані матеріали, що використані під час реконструкції магазину № 8 «Продтовари» літ. «А-1», загальною площею 234,3 кв. м. та реконструкції вхідної групи тарного складу літ. «Б», загальною площею 212,6 кв. м. по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області;

8) під час перевірки, встановлено, що реконструйований магазин № 8 «Продтовари» літ. «А-1», по вул. Шевченка, 27 в м. Бровари Київської області використовуються (експлуатуються) ПАТ «МЕРКУРІЙ-ТОРГ» під заклад громадського харчування без прийняття його в експлуатацію в установленому законодавством порядку.

Зазначений акт перевірки підписаний директором підприємства Якимчук І.В. з зауваженнями.

За результатом перевірки було складено Припис № С-0912/1 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/1 від 09.12.2019.; Протокол № Л-3-0912/2 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/3 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/4 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/5 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/6 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/7 від 09.12.2019; Протокол № Л-3-0912/8 від 09.12.2019.

У зазначених протоколах містилася інформація щодо встановлених у ході перевірки порушень та повідомлялося про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на 20.12.2019 о 14.20. год. Зазначені протоколи отримані директором підприємства Якимчук І.В.

Як зазначає у позовній заяві позивач, 24 грудня 2019 року ним було отримано поштове відправлення №965 у якому відповідачем було надіслано постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності: постанова № 3-2012/3/2012/5 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/4/2012/6 вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/5/2012/7 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/6/2012/8 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/9/2012/9 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/7/2012/10 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/8/2012/11 -вих від 20.12.2019; постанова № 3-2012/10/2012/12 -вих від 20.12.2019.

Вважаючи оскаржувані постанови протиправними, позивач звернувся до суду з позовом про їх визнання протиправними та скасування.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затв. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до приписів ч.1 ст.41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Нормами «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» від 23 травня 2011р. №553, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 7 вказаного Порядку, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Аналогічні приписи містяться і в статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як встановлено судом, підставами винесення наказу про проведення позапланової перевірки від 23.01.2019 №8/219 став лист ПАТ "Київоблгаз" від 23.11.2018 щодо розміщення кафе "Смачна кухня" за адресою м. Бровари, вул. Шевченка 27, на газопроводі низького тиску.

Згідно з пунктом 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Як встановлено у ході розгляду справи, за наслідками перевірки відповідачем складено акт недопущення посадових осіб від 05.02.2019, припис від 05.02.2019 №С-0502/1, винесено відносно позивача постанову про накладення штрафу від 18.02.2019 №З-1802/1-1802/5 за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Приписом відповідача від 05.02.2019 №С-0502/1 вимагалося від позивача у термін до 18.02.2019 усунути порушення у сфері містобудування шляхом допущення посадових осіб управління інспекції для проведення перевірки об`єкта по вул. Шевченка, 27, м. Бровари.

Зазначена постанова про накладення штрафу та наказ на проведення перевірки від 23.01.2019 №8/219 були оскаржені позивачем в судовому порядку. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 01.01.2022 у справі 320/1194/19, залишеним без змін постановою ШААС від 23.05.2023, постанова про накладення штрафу від 18.02.2019 №З-1802/1-1802/5 визнана протиправною та скасована. У задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування наказу відмовлено.

У подальшому начальником Управління інспекції і контролю видано наказ № 94/2019 від 28.11.2019 на проведення позапланової перевірки об`єкта будівництва по вулиці Шевченко, 27 в м. Бровари, замовник ПАТ "Меркурій-Торг". Предметом перевірки є дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт та припису № С-0502/1 від 05.02.2019.

Як убачається з Акту перевірки № Т-0912/1 від 09.12.2019, у ході перевірки посадовими особами відповідача були виявлені порушення, які і стали підставою для винесення оскаржуваних постанов.

При цьому суд враховує, що припис від 05.02.2019 №С-0502/1 позивач в судовому порядку не оскаржував, отже такий був чинним та підлягав виконанню.

За таких обставин, посилання позивача на те, що відповідачем безпідставно проведено перевірку з огляду на скасування постанови про накладення штрафу за недопуск до перевірки посадових осіб, не заслуговує на увагу, оскільки припис у судовому порядку не оскаржувався, а відтак у відповідача були законні підстави для проведення перевірки виконання вимог припису.

Оцінюючи доводи позивача щодо виходу відповідача за межі предмету перевірки, суд зазначає наступне.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок №553), яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, відповідно до п.11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

З огляду на зміст викладених норм, суд вважає безпідставними посилання позивача на те, що у разі надходження звернення від ПАТ "Київоблгаз" про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, предметом проведення позапланової перевірки повинні бути саме ті питання, які порушені у відповідному зверненні, адже достатньо самого факту звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В подальшому, у випадку, якщо під час проведення перевірки, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю виявляють відповідні порушення вимог законодавства, то це є підставою для видачі обов`язкового для виконання припису. Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС від 13.05.2021 у справі №1340/4659/18.

Також не заслуговують на увагу доводи позивача, що позапланова перевірка здійснена за відсутності законних підстав для її проведення, оскільки у 2016 році вже була проведена перевірка товариства на підставі звернення Броварської філії по експлуатації газового господарства від 18.08.2016.

Суд зазначає, що у даному випадку встановлені порушення у сфері містобудівної діяльності шляхом проведення реконструкції приміщення та збільшення його площі, тоді як у 2016 році було встановлено порушення норм ДБН 360-92 "Планування і забудова міських і сільських поселень" (розташування на дворовому вході газопроводу низького тиску).

Таким чином, під час проведення спірної перевірки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За результатами перевірки було виявлено, що Згідно витягу з Реєстру прав власності на нерухоме майно, виданий КП Броварської міської ради "Броварське бюро технічної інвентаризації", виданого 18.10.2012 на нерухоме майно про реєстрацію права за адресою АДРЕСА_1 , знаходиться нежитлова будівля, об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 234,3 кв.м., навіс, огорожа, тарний склад загальною площею 212,6 кв.м.

У той же час, Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.12.2017 року, індексний номер 109661042, за адресою Київська область, м.Бровари, вул. Шевченка, буд. 27, знаходиться нежитлова будівля, об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 348, 3 кв.м.

Це, на думку відповідача, свідчить про реконструкцію позивачем магазину №8 Продтовари без дозвільної документації.

Згідно пункту 11 Порядку №466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні, декларації, за виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 1) виконання підготовчих робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому

повідомленні - у розмірі десяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 2) виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків

(відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 3) виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання: на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності)

належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності)

належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 4) експлуатація або використання об`єктів будівництва, не

прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб; об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 5) незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із

законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб; 6) незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для

працездатних осіб; 7) неподання чи несвоєчасне подання замовником інформації про

передачу права на будівництво об`єкта іншому замовнику, зміну генерального підрядника чи підрядника, осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, відповідальних виконавців робіт, а також про коригування проектної документації у випадках, коли подання такої інформації є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як зазначалося вище, частиною 11 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що штраф може бути накладено на суб`єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Отже, фактично у ч.11 ст.2 Закону №208/94-ВР містяться два строкові обмеження.

Одне з них полягає у тому, що адміністративно-господарські санкції не можуть застосовуватися після закінчення трьох років з дня вчинення суб`єктом містобудування правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Другий обмежувальний строк, встановлений у цій статті, полягає у тому, що адміністративно-господарські санкції не можуть бути застосовані пізніше шести місяців з дня виявлення уповноваженим органом державної влади або органом місцевого самоврядування порушення суб`єктом містобудування встановлених законодавством правил здійснення містобудівної діяльності.

Таким чином, при виявленні факту вчинення суб`єктом містобудування правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідний суб`єкт владних повноважень має діяти в межах граничних строків, встановлених ч.11 ст.2 Закону №208/94-ВР . Закінчення будь-якого зі встановлених зазначеною статтею строків застосування адміністративно-господарських санкцій виключає застосування таких санкцій та є підставою для закриття розпочатого провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відповідно до п.п.3 п.8, п.22 та п.24 Порядку №244.

Як слідує з акта перевірки від 09.12.2019 на момент проведення цієї перевірки позивачем вже було здійснено реконструкцію магазину №8 без розробки проектної документації та без документу, який надає право на виконання будівельних робіт.

При цьому, притягуючи позивача до відповідальності за вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідач не встановив часу вчинення такого порушення.

Разом з цим, суд зазначає, що встановлення часу вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності має суттєве значення в питанні застосування до позивача відповідальності у вигляді штрафу, оскільки у розумінні приписів ч.11 ст.2 Закону №208/94-ВР такі адміністративно-господарські санкції не можуть застосовуватися після закінчення трьох років з дня вчинення суб`єктом містобудування правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відтак, ключовим правовим питанням у цій справі є саме визначення точного часу закінчення позивачем виконання будівельних робіт (завершення будівництва), бо відповідно до ч.2 ст.34 Закону №3038-VI та п.6 Порядку №466 документи, що надають право на виконання будівельних робіт, зокрема, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), які мають бути подані до початку виконання будівельних робіт, є чинними саме до завершення будівництва, однак, ані у спірній постанові, ані в інших документах (акт, протокол), на підставі яких прийнято цю постанову, ані під час розгляду справи у суді відповідач не зазначає дату завершення позивачем будівництва та відповідних доказів не надає.

Як зазначалося вище, позивача у справі, що розглядається, притягнуто до відповідальності, передбаченої ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», саме за виконання будівельних робіт без отримання дозвільних документів.

Отже, виходячи зі змісту об`єктивної сторони цього складу правопорушення, воно дійсно може бути триваючим, проте, лише певний проміжок часу, а саме до завершення виконання будівельних робіт, бо, як було вказано вище, відповідно до ч.2 ст.34 Закону №3038-VI та п.6 Порядку №466 документи, що надають право на виконання будівельних робіт є чинними саме до завершення будівництва, тобто після його завершення необхідність у подачі таких документів (зокрема, повідомлення) відпадає.

Ураховуючи наведене, суд вважає, що виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, як й експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта, не може тлумачитись як триваюче правопорушення в широкому розумінні цього поняття, а тому до спірних правовідносин належить застосовувати встановлений ч.11 ст.2 Закону №208/94-ВР граничний трьох річний строк притягнення до відповідальності. Що обчислюється саме з дня вчинення суб`єктом містобудування такого правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 01.02.2022р. у справі №357/7197/17, від 21 лютого 2018 року у справі №826/5/16, від 10 квітня 2018 року у справі №826/3592/16, від 21.06.2017 року у справі №К/800/145/17.

Зважаючи на те, що у даному випадку на момент проведення перевірки спірний об`єкт вже було збудовано і він експлуатувався позивачем, про що безпосередньо вказано в акті перевірки, порушення, за вчинення якого позивача притягнуто до відповідальності, на момент перевірки вже не тривало.

Натомість, відповідачем не встановлено часу (дати) завершення позивачем будівництва спірного об`єкта.

Водночас, у матеріалах справи міститься витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 29.12.2017 року, індексний номер 109661042, за адресою Київська область, м.Бровари, вул. Шевченка, буд. 27, знаходиться нежитлова будівля, об`єкт житлової нерухомості, загальною площею 348, 3 кв.м., навіс В, Д, Е, сарай (тимчасовий) Г, огорожа N. Тарний склад Б загальною площею 212,6 кв.м. Вказані приміщення були зареєстровані на праві власності за ПАТ "Меркурій Торг" 27.12.2017 на підставі договору купівлі-продажу, державного майна при викупі, виданий 29.02.1996, видавник приватний нотаріус Броварського нотаріального округу, технічний паспорт виданий 19.12.2017 видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна", лист довідка від 19.12.2017 року, видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна". Підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 39060986 від 29.12.2017.

В матеріалах справи також міститься копія технічного паспорту на будинок за адресою АДРЕСА_1 , виданий 19.12.2017, видавник ТОВ Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна, копія листа довідки від 19.12.2017 року, видавник ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна" у якій зазначається, що у рамках укладеного договору № 3337 від 19 грудня 2017р. та згідно "Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна" затвердженої наказом Держбуду України №127 від 24.05.2001р., зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10.07.2001р. за № 582/5773 (із змінами та доповненнями) ТОВ "Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна" виконано комплекс робіт (надано послуг) по проведенню технічної інвентаризації нежитлової будівлі, розташованої за адресою: Київська область, місто Бровари, вулиця Шевченка,27, яка належить ПАТ "Меркурій- торг".

Дані документи були використані відповідачем під час перевірки, що відображено у акті перевірки.

Наведені докази свідчать про те, що спірний об`єкт дійсно міг бути реконструйований у 2016 році.

При цьому, відповідачем не спростовано та не заперечено зазначену інформацію щодо наявності технічного паспорту та витягу про право власності на магазин №8 "Продтовари" загальною площею 348,3 кв.м., яка є чинною та не скасована у судовому порядку.

Отже, оскільки відповідачем не встановлено конкретного часу закінчення позивачем будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, при цьому й не спростовано тверджень позивача про те, що такі будівельні роботи завершено у 2016 оці, суд доходить висновку, що притягнення позивача до відповідальності на підставі Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» оскаржуваними постановами не можна вважати правомірним, бо таке притягнення до відповідальності відбулося поза межами трьохрічного строку притягнення до відповідальності, визначеного частиною 11 статті 2 цього Закону, що обраховується з дня вчинення правопорушення, і який у даному випадку минув.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, довести правомірність свого рішення в адміністративному судочинстві зобов`язаний саме суб`єкт владних повноважень.

Натомість у даному випадку відповідачем не доведено та не підтверджено належними доказами притягнення позивача до відповідальності з дотриманням встановлених законом строків давності, відтак, не доведено й правомірності оспорюваних постанов.

З огляду на вище наведене, позов підглядає задоволенню у повному обсязі.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Серявін та інші проти України» вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пунктом 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд зазначає, що решта доводів та тверджень учасників справи, у контексті наведених правових вимог, не впливають на висновки суду за наслідком розгляду даної справи.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до абз.1 ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на задоволення позовних вимог у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, у сумі 1936,40 грн. підлягають відшкодуванню на користь останнього шляхом стягнення їх з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Задовольнити адміністративний позов.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 20.12.2019 №З-2012/3/2012/5-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/4/2012/6-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/5/2012/7-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/6/2012/8-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/9/2012/9-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/7/2012/10-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/8/2012/11-вих.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від №З-2012/10/2012/12-вих.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області (код ЄДРПОУ - 42587198, вул.Гагаріна, буд.15, м.Бровари, Київська область) на користь Публічного акціонерного товариства "МЕРКУРІЙ-ТОРГ" (код ЄДРПОУ - 01546965, вул.Шевченка, буд.27, м.Бровари, Київська область, 07400), сплачений ним судовий збір у розмірі 1936 (одна тисяча дев`ятсот тридцять шість) грн 40 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.