Справа № 420/20298/23
Суддя: Токмілова Л.М.
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , в якій позивач просить суд

зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 видати ОСОБА_1 довідку з відображенням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 23.11.2016 року по 16.09.2019 рік;

зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 відповідно до статті 117 Кодексу законів про працю України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за шість місяців;

зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) відповідно до статті 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року N 2050-III нарахувати та виплатити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків за період невиплати з 01.12.2016 по 17.03.2021 нарахованих та виплачених за листопад 2016 року 711,84 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.01.2017 по 01.06.2021 нарахованих та виплачених за грудень 2016 року 3129,94 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.02.2017 по 01.06.2021 нарахованих та виплачених за січень 2017 року 3129,94 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.03.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за лютий 2017 року 3129,94 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.04.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за березень 2017 року 3309,60 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.05.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за квітень 2017 року 3309,60 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.06.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за травень 2017 року 3483,35 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.07.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за червень 2017 року 3674,11 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.08.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за липень 2017 року 3674,11 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.09.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за серпень 2017 року 3674,11 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.10.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за вересень 2017 року 3838,33 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.11.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за жовтень 2017 року 3838,33 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.12.2017 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за листопад 2017 року 3838,33 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.01.2018 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за грудень 2017 року 4194,87 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.02.2018 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за січень 2018 року 4194,87 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.03.2018 по 17.06.2021 нарахованих та виплачених за лютий 2018 року 4194,87 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.04.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за березень 2018 року 4396,20 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.05.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за квітень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.06.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за травень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.07.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за червень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.08.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за липень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.09.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за серпень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.10.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за вересень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.11.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за жовтень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.12.2018 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за листопад 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.01.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за грудень 2018 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.02.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за січень 2019 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.03.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за лютий 2019 року 4047,74 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.04.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за березень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.05.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за квітень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.06.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за травень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.07.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за червень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.08.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за липень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення, за період невиплати з 01.09.2019 по 19.02.2023 нарахованих та виплачених за серпень 2019 року 3894,08 гривень індексації грошового забезпечення.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Суд зазначає, що позовна заява подана до суду через систему "Електронний суд".

Відповідно до частини восьмої статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи у паперовій або електронній формі в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до пункту 113 розділу V Перехідні положення Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі. Документи, що надійшли до суду в електронній формі, роздруковуються за наявності такої можливості в суді та приєднуються до матеріалів паперової справи.

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим фактом внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до п/п. 15.1, 15.3. пункту 1 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

При цьому, суд звертає увагу, що Рада суддів України у рішенні від 05.08.2022 року № 26 з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення правосуддя в умовах скрутного фінансового забезпечення судів рекомендувала судам у разі відсутності можливості у суді роздрукувати документи, що надійшли до суду в електронній формі через значний їх обсяг, звертатися до учасників судових проваджень з пропозицією додатково подати відповідні документи для суду у паперовій формі.

Цим самим рішенням Рада суддів України закликала усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі (понад 30 аркушів) - додатково подавати їх суду в паперовій формі.

Також, відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Таким чином, враховуючи вищенаведене, позивачу необхідно подати до суду позовну заяву у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

Також, відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Також, згідно з п.п. 2-4 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій.

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно з п.п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути чітко визначений та конкретизований в прохальній частині позовної заяви.

Зокрема, відповідно до змісту позовних вимог, позивач просить зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 видати ОСОБА_1 довідку з відображенням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 23.11.2016 року по 16.09.2019 рік; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 відповідно до статті 117 Кодексу законів про працю України, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за шість місяців; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 відповідно до статті 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року N 2050-III, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків за відповідні періоди.

Тобто, заявлено вимоги, які фактично мають бути похідними, проте, зі змісту позовних вимог не вбачається оскарження позивачем рішень, дій чи бездіяльності відповідача(-ів).

При цьому, відсутність такого зазначення свідчить, що предмет спору не визначений.

Зміст та кількість позовних вимог впливають відповідно на вирішення питання підвідомчості спору конкретному суду та правильному вирішенню питання щодо судового збору, а також на з`ясування, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) тощо, а отже і з`ясуванню перешкод для відкриття провадження у справі.

Дана позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 826/16958/17.

Також, судом встановлено, що дану позовну заяву позивачем - ОСОБА_1 подано на захист прав, свобод, та охоронюваних законом інтересів у межах правовідносин щодо: зобов`язання відповідача видати довідку з відображенням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 23.11.2016 року по 16.09.2019 рік; зобов`язання нарахувати та виплатити середній заробіток за шість місяців; зобов`язання нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Так, суд зазначає, що відповідно до ч.1ст.21 КАС України позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

Частиною 1 статті 172 КАС України передбачено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Згідно з п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Отже, пов`язаними між собою можна вважати вимоги, що випливають з одних правовідносин, і, як наслідок, ґрунтуються на одних і тих самих фактичних даних.

Правила об`єднання позовних вимог дозволяють вирішувати у межах однієї справи позовні вимоги одного й того самого позивача щодо рішень, дій чи бездіяльності одного й того самого суб`єкта владних повноважень, що виникли з одних і тих же підстав, за одних і тих же обставин, а також вимог, задоволення яких є безпосередньою підставою для задоволення інших вимог.

Таким чином, у випадку заявлення позивачем в одній позовній заяві кількох вимог, що становлять предмет позову, вказані вимоги мають виникати з однакових юридичних фактів, тобто мати єдині підстави позову, оскільки в протилежному випадку виникають різні позови, які підлягають розгляду в окремих самостійних провадженнях.

Такий підхід щодо неможливості об`єднання позовних вимог, що належить розглядати в окремих самостійних провадженнях головним чином спрямовано на забезпечення дотримання принципу ефективного захисту порушеного права особи.

Між тим, як встановлено судом, та зазначено вище, у позовній заяві позивач просить суд: зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 видати ОСОБА_1 довідку з відображенням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 23.11.2016 року по 16.09.2019 рік; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 відповідно до статті 117 Кодексу законів про працю України, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за шість місяців; зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 відповідно до статті 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року N 2050-III, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків за відповідні періоди.

При цьому, суд зазначає, що вимога щодо зобов`язання Військової частини НОМЕР_1 відповідно до статті 117 Кодексу законів про працю України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за шість місяців є нечіткою, оскільки незрозуміло за який період необхідно обраховувати середній заробіток.

Також, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів. При зверненні до суду він повинен довести той факт, що не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Зокрема, у позовній заяві позивачем зазначено, що 27.06.2023 року позивачу стало відомо, що військовою частиною НОМЕР_1 відносно нього були порушені ст. 116 Кодексу законів про працю України та ст. 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року № 2050-III.».

В свою чергу, доказів вказаному в додатках до позовної заяви позивачем не надано.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.79 КАС України, учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Суд зазначає, що позивачем не надано доказів, що Військовою частиною НОМЕР_1 відмовлено останньому у видачі довідки з відображенням нарахованої та виплаченої індексації грошового забезпечення за період з 23.11.2016 року по 16.09.2019 рік.

Згідно з частинами першою та другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, встановивши позивачеві строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання даного судового рішення, шляхом надання до суду уточненої позовної заяви з додатками у паперовій формі із належним чином засвідченими доказами, з урахуванням вище окреслених акцентів суду, та шляхом надання відповідної заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, з належними, достатніми, допустимими доказами, на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Токмілова Л.М.