Справа № 420/20602/23
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2023-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 серпня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Юхтенко Л.Р., розглянувши матеріали за позовною заявою ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2, місце знаходження: АДРЕСА_3) про визнання бездіяльності відповідача протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду 10 серпня 2023 року надійшла позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 адреса для листування: АДРЕСА_2 )до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2, місце знаходження: АДРЕСА_3)про визнання бездіяльності відповідача протиправною у звязку з ненаданням до ГУ ПФУ в Одеській області довідок про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2021 року та зобов`язання направити до ГУ ПФУ в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення для проведення з 01 лютого 2021 року перерахунку основного розміру пенсії.

Позовна заява обґрунтована тим, що оскаржувана бездіяльність відповідача є протиправною.

Відповідно до приписів ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу, та позов має бути залишений без руху, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1,2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Представником позивача до позовної заяви подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, на обґрунтування якої представник посилається на загальні норми законодавства та правову позицію Верховного Суду, щодо строку звернення до суду саме з дати отримання відповіді на запит позивача.

Аналізуючи наведені представником позивача доводи, суд зазначає, що строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

Отже, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналогічні правові висновки висловлені Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19 щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України: "…для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.".

Таким чином, суд зазначає, що про порушення свого права на визначення розміру грошового забезпечення з метою обчислення (перерахунку) пенсії позивач мав дізнатись 1 січня відповідного року, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Тобто, в даному випадку строк звернення до суду обчислюється з дня отримання позивачем першої пенсійної виплати після 01.02.2021 року.

З позовної заяви вбачається, що спір стосується наявності підстав для виготовлення та подання до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2021 року, однак до суду із даним позовом позивач звернувся 10.08.2023 року, тобто з пропуском строку визначеного КАС України.

За таких обставин, суд доходить висновку, що наведені представником позивача у заяві доводи причин поновлення строку звернення є не обґрунтованими та не поважними, у зв`язку з цим позивачем має бути подано обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду із цим позовом.

Таким чином, суддя доходить висновку, що позовна заява не відповідає вимогам встановленим ст. 160 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою зазначеної статті КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

При таких обставинах, позовна заява ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 адреса для листування: АДРЕСА_2 )про визнання бездіяльності відповідача протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, має бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення виявлених недоліків шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку, з обґрунтуванням поважності причин пропуску.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.122,123,160,161,167,169,256, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 адреса для листування: АДРЕСА_2 )до ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_2, місце знаходження: АДРЕСА_3) про визнання бездіяльності відповідача протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,- залишити без руху.

Повідомити заявника про необхідність усунути недоліки, викладені в ухвалі протягом десяти днів з моменту її отримання шляхом надання безпосередньо до канцелярії Одеського окружного адміністративного суду (адреса: м. Одеса, вул. Фонтанська дорога,14) документів, що підтверджують усунення викладених в ухвалі недоліків.

Роз`яснити заявнику, що в іншому випадку заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Р. Юхтенко