Справа № 640/4825/22
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2023-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4825/22 Суддя (судді) першої інстанції: Клочкова Н.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Парінова А.Б.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Капстройінжинірінг" на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Капстройінжинірінг" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у місті Києві визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

07.02.2022 засобами поштового зв`язку ТОВ "Капстройінжинірінг" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у місті Києві (зареєстровано судом першої інстанції 08.02.2022), в якому просило суд:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у місті Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 14.12.2021 № 3557045/38220252 - про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 29.11.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 1 від 29.11.2021, що була подана ТОВ "Капстройінжинірінг".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 позовна заява залишена без руху, якою позивачу надано строк для усунення недоліків шляхом уточнення інформації щодо відповідачів у даній справі, а саме вказати відповідні коди ЄДРПОУ, Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у місті Києві та надання копії оскаржуваного рішення та рішення, яке стало підставою для прийняття оскаржуваного в межах даної справи рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2022 позовну заяву повернуто позивачу з підстав того, що недоліки позовної заяви не усунуто.

29.07.2022 суд першої інстанції зареєстрував від позивача заяву про усунення недоліків позовної заяви.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляцій скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2022.

Позивач зазначає, що 24.02.2022 зі сторони країни-агресора було розпочато повномасштабне вторгнення на територію України, у зв`язку із чим діяльність ТОВ "Капстройінжинірінг" зупинилась, офіс в Києві призупинив роботу, виконання всіх будівельних підрядив було зупинено й я, як директор, разом з сім`єю проживав за межами Києва. 29.07.2022, йому, як директору ТОВ "Капстройінжинірінг", вдалось потрапити до офісу в місті Києві та подати відповідну заяву про усунення недоліків, шляхом передачі через скриньку для кореспонденції Окружного адміністративного суду міста Києва. Після подання повного пакету документів, він знов почав проживати разом з родиною за містом. 20.01.2023, позивач дізнався про існування ухвали про повернення позовної заяви в Державній податковій службі України та ГУ Державної податкової служби України у місті Києві в рамках з`ясування стану реєстрації спірної податкової накладної. Позивач вказує, що на момент подачі заяви про усунення недоліків (29.07.2022), не міг дізнатися про існування ухвали про повернення позовної заяви від 15.07.2022, оскільки її реєстрація в Єдиному державному реєстрі судових рішень пройшла лише 28.08.2022, а інших належних доказів про направлення цієї ухвали в матеріалах судової справи немає.

31.07.2023 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 2 просить залишити апеляційну скаргу ТОВ "Капстройінжинірінг" без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2022 - без змін.

09.08.2023 до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач наголошує, що апеляційній скарзі на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва про повернення позовної заяви від 15.07.2022 зазначено, що копія ухвали про залишення позовної заяви без руху була отримана 22.02.2022. Кінцева дата для усунення недоліків припадала на 28.02.2022. Водночас, 24.02.2022 зі сторони країни-агресора було розпочато повномасштабне вторгнення на територію України у зв`язку із чим діяльність ТОВ "Капстройінжинірінг" зупинилась, офіс в Києві призупинив роботу, виконання всіх будівельних підрядив було зупинено та директор ТОВ "Капстройінжинірінг" разом з сім`єю виїхав за межі Києва, де і мешкав протягом 2022 року. Документи, які планувалися до подання на виконання ухвали суду - перебували у місті Києві, що позбавило позивача з об`єктивних причин усунути недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та проаналізувавши, на підставі встановлених фактичних обставин справи, правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, колегія суддів приходить до наступного.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає висновки суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви у даній справі є передчасними, а оскаржувана ухвала - протиправною, оскільки така винесена з порушенням норм процесуального права, з огляду на наступне.

Керуючись ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо:

1) позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк;

2) позивач до відкриття провадження в адміністративній справі подав заяву про її відкликання;

3) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано;

4) позивач не надав доказів звернення до відповідача для досудового врегулювання спору у випадках, в яких законом визначено обов`язковість досудового врегулювання, або на момент звернення позивача із позовом не сплив визначений законом строк для досудового врегулювання спору;

5) позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

6) порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу);

7) відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи;

8) якщо позовну заяву із вимогою стягнення грошових коштів, яка ґрунтується на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, подано суб`єктом владних повноважень до закінчення строку, визначеного частиною другою статті 122 цього Кодексу;

9) у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина 1 ст. 5 КАС України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Щодо строку звернення з заявою про усунення недоліків позовної заяви до суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Керуючись абз. 1 ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За приписами ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Так, ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 направлена 17.02.2022 позивачу на адресу: АДРЕСА_1 та, як вбачається з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, 22.02.2022 отримана під підпис ОСОБА_1 (а.с 15). В той же час, як вбачається з позовної заяви позивач вказав свою адресу: АДРЕСА_2 . Крім того, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.02.2022 зареєстрована в такому 24.02.2022 та оприлюднена 25.02.2022.

Як не заперечується учасниками справи, позивач подав заяву про усунення недоліків після постановлення оскаржуваної ухвали про повернення позовної заяви.

Позивач вказує, що подав заяву про усунення недоліків позовної заяви 29.07.2022 оскільки з часу оголошення воєнного стану на території України зупинив роботу ТОВ "Капстройінжинірінг" та перебував за межами м. Києва із родиною, що підтверджується копією Довідки № 1 від 30.01.2023 ТОВ "Капстройінжинірінг", копією Договорів про надання житлового будинку у безоплатне користування від 25.02.2022 та від 26.07.2022.

Встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для поновлення строку на оскарження в кожній конкретній справі залежить від вказаних у заяві причин, підтверджених відповідними засобами доказування.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, необхідно виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Надалі дія воєнного стану в Україні продовжувалася згідно з Указами Президента України від 14.03.2022 №133/2022, від 18.04.2022 №259/2022, від 17.05.2022 №341/2022 та інші.

Колегія суддів обізнана з практикою Верховного Суду, згідно якої введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.

Дійсно, саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу такого органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

В той же час, колегія суддів звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду у постанові від 29.09.2022 у справі № 500/1912/22: «…З огляду на вищезазначене, Суд також вважає за необхідне зазначити, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод…».

Отже, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали було неповно з`ясовано обставини справи, зокрема отримання чи не отримання позивачем ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, чим порушено норми процесуального права, отже колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.07.2022 та направлення справи за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Капстройінжинірінг" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у місті Києві визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії для продовження розгляду.

Отже, доводи апеляційної скарги знайшли своє підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За змістом ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки судом першої інстанції порушено норми матеріального і процесуального права, що призвело до помилкового висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви, це є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Водночас, за приписами статей 1 та 2 Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 № 2825-IX (набрав чинності з 15.12.2022), ліквідовано Окружний адміністративний суд міста Києва та утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

При цьому, у абзацах 1 та 2 п. 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» вказаного Закону встановлено, що з дня набрання чинності цим Законом до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом

Отже, ця справа має бути направлена на новий розгляд до Київського окружного адміністративного суду.

Аналогічний підхід застосовано Верховним Судом в постановах у справах №640/1178/20, №640/7440/21, №826/17201/14 та інших.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Капстройінжинірінг" задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 липня 2022 року скасувати, а справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Капстройінжинірінг" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у місті Києві визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії направити до Київського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

А.Б. Парінов