Справа № 200/11331/21
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2023 року справа №200/11331/21

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Компанієць І.Д., суддів: Блохіна А.А., Сіваченка І.В.,

за участі секретаря судового засідання Передерія Є.О.,

представника відповідача Кудінової О.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 (головуючий І інстанції Голошивець І.О.) за позовом ОСОБА_1 до Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 72/2021 від 31.03.2021;

- скасувати рішення Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІ-017/2021 від 30.06.2021.

В обгрунтування позову зазначив, що рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 було встановлено в діях позивача наявність дисциплінарного проступку.

Однак, в порушення п. 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність позивача не повідомлено про проведення щодо нього перевірки та не надано строк для надання пояснень. Рішення прийнято за відсутності позивача, що позбавило його права брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання, подавати докази. При цьому позивач не був повідомлений про розгляд стосовно нього дисциплінарного провадження належним чином.

Щодо встановлення цим рішенням в діях позивача дисциплінарного проступку, то вони не відповідають дійсності та спростовуються наданими позивачем доказами.

Позивач звернувся зі скаргою на рішення № 72/2021 від 31.03.2021 до Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, рішенням якої від 30.06.2021 № VІ-017/2021 скаргу позивача залишено без задоволення.

Це рішення також є протиправним, оскільки його висновки не відповідають дійсності та спростовується документами, що подані позивачем.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року позов задоволено.

Скасовано рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 72/2021 від 31.03.2021.

Скасовано рішення Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № VІ-017/2021 від 30.06.2021.

Вирішено питання судових витрат по справі.

Не погодившись з судовим рішенням відповідач - Вища Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову в повному обсязі.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Суд першої інстанції, розглянувши заяву позивача про поновлення строку на оскарження рішення ВКДКА від 30.06.2021, безпідставно поновив цей строк як до ВКДКА, так і до КДКА Київської області від 31.03.2021. Однак, з заявою про поновлення строку на оскарження рішення КДКА Київської області позивач до суду не звертався.

На підставі ст. 42 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено строк на оскарження рішень у дисциплінарній справі протягом 30 днів з дня його прийняття до ВКДКА або до суду. Таким чином, строк оскарження рішення КДКА Київської області від 31.03.3031 закінчувався 30.04.2021.

Також позивачем пропущено без поважних причин строк звернення до суду на оскарження рішення ВКДКА від 30.06.2021, встановлений ст. 42 Закону, оскільки позивач звернувся до суду з цим позовом тільки 28.08.2021.

Тому позов повинен бути залишений без розгляду відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України.

Суд першої інстанції, перевіряючи оскаржувані рішення, втрутився в дискреційні повноваження органів адвокатського самоврядування, хоча повинен був надати оцінку виключно дотриманню відповідної процедури.

Оскаржуване рішення ВКДКА не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне право або шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак, рішення за своєю суттю не порушує права та обов`язки позивача, що обумовлює відсутність підстав для задоволення позову.

Оскаржувані рішення прийняті у спосіб та в межах повноважень, встановлених законом, з дотриманням процедури їх прийняття.

Відповідачем - Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області рішення суду не оскаржується.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

З огляду на наведене суд перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції тільки в межах доводів апеляційної скарги відповідача.

Враховуючи режим роботи суддів та працівників апарату Першого апеляційного адміністративного суду з часу введення на території України правового режиму воєнного стану, з метою збереження життя та здоров`я, а також забезпечення безпеки суддів та працівників апарату суду, дана постанова прийнята колегією суддів за умови наявної можливості доступу колегії суддів до матеріалів адміністративної справи.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримала доводи апеляційної скарги.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, розглядаючи апеляційну скаргу в межах викладених доводів, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, на підставі рішення Ради адвокатів Донецької області № 4 від 25.02.2013 отримав свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю НОМЕР_1 від 26.02.2013.

16.04.2020 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшло звернення від 17.03.2020 № 1кп/754/37/20 від судді Деснянського районного суду м. Києва Бабайлової Лариси Михайлівни з повідомленням про неналежну поведінку адвоката ОСОБА_1 під час судового розгляду у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_3 , в якому суддя просила порушити дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх професійних обов`язків.

На підтвердження обставин звернення до комісії надані документи: звернення суду, копія свідоцтва про заняття адвокатською діяльністю позивача, копія ордеру, копія договору про надання правової допомоги, 4 диски з відеозаписом судових засідань від 14.02.2020, 20.02.2020, 2 копії журналу судового засідання від 17.02.2020, 6 копій довідок про смс-повідомлення позивачу про дати судових засідань 14.02.2020, 17.02.2020, 20.02.2020, копія витягу з Єдиного реєстру адвокатів України.

Рішенням № 72/2021 Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області від 31.03.2021 визначено, що заявника суддю Бабайлову Л.М. повідомлено листом Голови КДКА Київської області від 07.05.2020 вих. № 395 про невідповідність її звернення вимогам Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року, оскільки відсутня сплачена у повному розмірі оплата за організаційно-технічне забезпечення.

Рішенням № VІІ-015/2020 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 23.07.2020 скаргу судді Деснянського районного суду м. Києва Бабайлової Л.М. на бездіяльність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області щодо не розгляду її звернення від 17.03.2020 відносно адвоката ОСОБА_1 - задовольнити частково та зобов`язано КДКА Київської області повторно розглянути звернення судді Бабайлової Л.М .

Довідкою члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області ОСОБА_4 від 23.02.2021 підтверджено, що в зверненні судді від 17.03.2020 зазначається, що позивач без поважних причин не прибув у судові засідання 14.02.2020, 17.02.2020 та 20.02.2020, хоча був належним чином проінформований про час і місце судового розгляду та не надав будь-яких даних, які б підтверджували поважність причин неможливості прийняття участі в судових засіданнях.

Крім того, позивач 20.02.2020 самовільно залишив залу судового засідання під час обіду та не повернувся. Така поведінка є неналежним виконанням позивачем професійних обов`язків.

В довідці зазначено, що позивач не використав право, передбачене п. 26 Положення та не надав письмові пояснення щодо фактів вказаних у зверненні.

Доповідачем ОСОБА_4 запропоновано прийняти рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 за зверненням Деснянського районного суду м. Києва.

Рішенням КДКА Київської області № 48/2021 від 24.02.2021 вирішено порушити дисциплінарну справу стосовно позивача. Розгляд справи призначити на 31.03.2021 на 11-00 за адресою: м. Київ, вул. Кирилівська, 15 (1-й поверх). Зупинити дисциплінарне провадження до 31.03.2021. Протягом трьох днів з дня прийняття цього рішення надіслати його копію скаржнику та позивачу з долученням копії довідки члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складеної за результатами перевірки. Рішення може бути оскаржене до ВКДКА або до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

В рішенні КДКА Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 зазначено, що дисциплінарна палата дійшла висновку про наявність в діях адвоката ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку виходячи з наступного.

Неприбуття позивача, який належним чином був повідомлений про час і місце судового розгляду, за відсутності будь-яких даних, які підтверджують поважність причин неможливості прийняти участь в судовому засіданні о 13-45 годині 14.02.2020, о 09-30 годині 17.02.2020, о 10-00 годині 20.02.2020 є неналежним виконанням ним професійних обов`язків.

Рішенням КДКА Київської області від 24.02.2021 щодо позивача порушено дисциплінарну справу.

В процесі розгляду дисциплінарної справи обставини, які були підставою для порушення дисциплінарного провадження, підтвердилися.

Дисциплінарна палата дійшла до висновку про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку. Однак, строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності сплинув, тому наявні підстави для закриття дисциплінарного провадження.

Як свідчать матеріали справи позивачем на рішення КДКА Київської області від 31.03.2021 № 72/2021 подана скарга до ВКДКА від 26.04.2021 вих. № 26/04-21, в якій позивач просив рішення КДКА Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 скасувати, дисциплінарне провадження за зверненням судді Деснянського районного суду м. Києва Бабайлової Л.М. закрити на підставі відсутності в його діях ознак вчинення дисциплінарного проступку.

ВКДКА повернуло скаргу позивачу в зв`язку з її невідповідністю вимогам ст.ст. 37,15 Положення.

Позивачем вдруге направлено скаргу на рішення КДКА Київської області від 31.03.2021 № 72/2021 до ВКДКА у травні 2021 року.

Рішенням ВКДКА від 30.06.2021 за № VІ-017/2021 скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення КДКА Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 про закриття відносно позивача дисциплінарної справи залишено без змін.

В рішенні зазначено, що КДКА Київської області вірно дійшла висновку про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку. Неприбуття адвоката ОСОБА_1 , який належним чином був повідомлений про час і місце судового розгляду, за відсутності будь-яких даних які підтверджують поважність причин неможливості прийняти участь в судовому засіданні о 13-45 годині 14.02.2020, о 09-30 годині 17.02.2020, о 10-00 годині 20.02.2020 - є неналежним виконанням ним професійних обов`язків.

Оскільки дисциплінарний проступок був вчинений позивачем в лютому 2020 року і строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності минув, тому КДКА Київської області правильно, відповідно до вимог ч. 2 ст. 35 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та статті 49 Положення закрила дисциплінарну справу.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що матеріалами справи підтверджується неналежне повідомлення адвоката ОСОБА_1 про час і місце проведення судового засідання, тому судом не встановлено порушень професійних обов`язків позивача під час здійснення ним захисту обвинуваченого ОСОБА_3 .

Також позивача не повідомили належним чином про розгляд скарги відносно нього, тому він був позбавлений права надати пояснення щодо встановленого порушення для надання оцінки всім необхідним обставинам для прийняття обґрунтованого рішення, що свідчить про відсутність об`єктивного розгляду дисциплінарної справи.

Оцінка суду.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно частини першої статті 2 Закону № 5076-VI адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом.

На підставі частини першої статті 21 Закону № 5076-VI під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний:

1) дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики;

2) на вимогу клієнта надати звіт про виконання договору про надання правової допомоги;

3) невідкладно повідомляти клієнта про виникнення конфлікту інтересів;

4) підвищувати свій професійний рівень;

5) виконувати рішення органів адвокатського самоврядування;

6) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством та договором про надання правової допомоги.

Як визначено статтею 33 Закону № 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до частин першої та другої статті 34 Закону № 5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно частини другої статті 35 Закону № 5076-VI адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі частин першої та другої статті 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Положеннями статті 37 Закону № 5076-VI визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом (…)

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Згідно статті 40 Закону № 5076-VI дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.

Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.

У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки (…)

На підставі статті 41 Закону № 5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.

Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.

Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.

Як визначено частиною першою статті 42 Закону № 5076-VI адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.

Згідно частини сьомої статті 52 Закону № 5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо пропуску позивачем строку звернення до суду з позовними вимогами про оскарження рішення КДКА Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 та рішення ВКДКА № VІ-017/2021 від 30.06.2021, суд зазначає наступне.

Як свідчать матеріали справи, позивач отримав рішення КДКА Київської області від 31.03.2021 року 22.04.2021 року та оскаржив його до ВКДКА, за наслідками оскарження ВКДКА прийнято рішення від 30.06.2021 про відмову в задоволенні скарги ОСОБА_1 , яке отримано позивачем 30.07.2021 року.

До суду з цим позовом ОСОБА_1 звернувся 29.08.2021 (дата на поштовому штемпелі).

Оскільки статтею 122 КАС України визначено, що строк звернення до суду визначається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, про рішення ВКДКА від 30.06.2021 позивач дізнався тільки 30.07.2021, коли отримав його, тому тридцятиденний строк звернення до суду про оскарження рішення ВКДКА від 30.06.2021, визначений ч. 7 ст. 52 Закону № 5076-VI, позивач не пропустив.

Проте, щодо оскарження рішення КДКА Київської області від 31.03.2021, суд зазначає, що звернення позивача зі скаргою до ВКДКА не є досудовим порядком вирішення спору, оскільки законодавець чітко визначив право на оскарження такого рішення або до суду, або до ВКДКА.

Така правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 31.01.2020 у справі № 640/3026/19, від 06.10.2022.

Тобто, позивач не був позбавлений можливості оскаржити рішення КДКА Київської області від 31.03.2021 протягом тридцяти днів, як визначено ст. 42 Закону № 5076-VI, до суду, проте, вибрав альтернативу - оскаржив його до ВКДКА.

Отже, позивач пропустив строк звернення до суду з позовними вимогами про скасування рішення КДКА Київської області від 31.03.2021, поважних причин пропуску строку не навів.

На підставі частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Оскільки позивачем пропущений встановлений законом строк звернення до суду із позовними вимогами про скасування рішення КДКА Київської області від 31.03.2021, поважних причин пропуску такого строку позивач не наведено, тому наявні підстави для залишення цієї частини позовних вимог ОСОБА_1 без розгляду.

Щодо правомірності прийняття ВКДКА рішення від 30.06.2021 суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 52 Закону № 5076 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Згідно пункту 1 частини четвертої статті 52 Закону № 5076 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури розглядає скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

На підставі частини п`ятої статті 52 Закону № 5076 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Як визначено частинами дев`ятою та десятою статті 52 Закону № 5076 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.

Установчим документом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується з`їздом адвокатів України.

Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури затверджено Установчим з`їздом адвокатів від 17.12.2012 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 5 Розділу 6 Положення процедура розгляду ВКДКА скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури визначається Регламентом ВКДКА.

Згідно пунктів 1, 2 Розділу 7 Положення при виконанні Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури функцій колегіального органу системи адвокатського самоврядування, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, остання при організації засідань і вирішенні питань, визначених статтею 6 цього Положення, керується власним Регламентом.

Регламент Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури затверджується на першому її засіданні відповідним рішенням.

Регламент ВКДКА затверджений рішенням Ради адвокатів України № 78 від 04-05.07.2014 зі змінами та доповненнями (далі - Регламент), в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин.

Як визначено пунктом 3.2 Регламенту про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА, члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

На підставі пункту 3.11 Регламенту учасниками засідання комісії є особи, питання стосовно яких включені до проекту порядку денного відповідного засідання, а також їхні представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні у випадках, передбачених законодавством України або цим Регламентом.

Відповідно до пункту 3.13 Регламенту особи, питання стосовно яких внесено до порядку денного засідання ВКДКА, мають право на ознайомлення із відповідними матеріалами.

Згідно пункту 3.14 регламенту учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається.

На підставі пункту 3.15 Регламенту відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

Як визначено пунктом 3.31 регламенту особи, які оскаржують рішення КДКА, та інші запрошені можуть надавати пояснення, підтверджувати їх відповідними документами та іншими фактичними даними, які безпосередньо стосуються справи. До них можуть бути поставлені запитання.

Відповідно до пункту 3.39 регламенту ВКДКА протягом десяти днів із дня отримання скарги, що відповідає вимогам, які визначені у Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженому рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 (з наступними змінами та доповненнями), витребовує матеріали дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, у відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури зобов`язана не пізніше десяти календарних днів з дня отримання листа ВКДКА про витребування зазначених матеріалів направити їх до ВКДКА.

Згідно пункту 3.40 регламенту ВКДКА забезпечує розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної (кваліфікаційної) справи, шляхом доручення скарги і матеріалів дисциплінарної справи члену ВКДКА та включення їх до переліку питань порядку денного наступного засідання ВКДКА. У разі необхідності, ВКДКА має право об`єднати в одне провадження скарги, подані в межах одного дисциплінарного провадження, в тому числі скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, про що зазначається в протоколі засідання ВКДКА.

Як визначено пунктом 3.43 Резгаменту за наслідками розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ВКДКА має право:

- залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

- змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

- скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

- направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

На підставі пункту 3.48 Регламенту у рішенні ВКДКА повинно бути зазначено: назву комісії, її склад, місце, дату проведення засідання, зміст питання, що розглядалося, обґрунтування підстав та мотивів прийнятого рішення, результати розгляду, порядок і строки його оскарження, вказівка про порядок видачі рішення.

Аналіз вищезазначених положень норм чинного законодавства свідчить, що адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності, порушення присяги адвоката України, порушення правил адвокатської етики, розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій що призвели до її розголошення, невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування та порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Відповідно до обставин цієї справи позивач оскаржив до ВКДКА рішення КДКА Київської області від 31.03.2021, яким в діях адвоката ОСОБА_1 встановлено наявність однак дисциплінарного проступку, а саме: неприбуття ОСОБА_1 , який належним чином був повідомлений про час і місце судового розгляду, за відсутності будь-яких даних, які підтверджують поважність причин неможливості прийняти участь у судовому засіданні о 13:45 годині 14.02.2020, о 09:30 годині 17.02.2020, о 10:00 годині 20.02.2020, що є неналежним виконанням позивачем професійних обов`язків.

В зв`язку зі спливом строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, встановленого ч. 2 ст. 35 Закону № 5076, КДКА Київської області закрила дисциплінарне провадження стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Розглядаючи скаргу ОСОБА_1 на рішення КДКА від 31.03.2021 ВКДКА в рішенні від 30.06.2021 констатувала, що неприбуття ОСОБА_1 , який належним чином був повідомлений про час і місце судового розгляду, за відсутності будь-яких даних, які підтверджують поважність причин неможливості прийняти участь у судовому засіданні о 13:45 годині 14.02.2020, о 09:30 годині 17.02.2020, о 10:00 годині 20.02.2020 - є неналежним виконанням позивачем професійних обов`язків. В зв`язку з тим, що обставини вчинення адвокатом дисциплінарного проступку, які були підставою для порушення дисциплінарного провадження, в останнє мали місце 20.02.2020 року, строк притягнення адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності сплинув, тому наявні підстави для закриття дисциплінарного провадження.

Між тим, в рішенні ВКДКА відсутнє обґрунтування підстав та мотивів його прийняття з огляду на обставини, викладені адвокатом ОСОБА_1 в скарзі від 20.05.2021 на рішення КДКА Київської області, який посилався та надавав до скарги докази, які спростовують висновки КДКА, як щодо відсутності адвоката у вищезазначених судових засіданнях, так і висновки про належне повідомлення адвоката ОСОБА_1 про ці судові засідання.

Доводам та доказам ОСОБА_1 , викладеним в скарзі та долученим до скарги, відповідачем ВКДКА взагалі не надано ніякої оцінки в своєму рішенні.

Проте, ВКДКА повинна була перевірити і дослідити факти, на які посилався ОСОБА_1 в скарзі щодо відсутності в його діях ознак дисциплінарного проступку та відобразити в своєму рішенні оцінку їх обґрунтованості в частині наявності чи відсутності ознак дисциплінарного проступку адвоката.

Відсутність в рішенні ВКДКА такої оцінки свідчить про необґрунтованість підстав та мотивів його прийняття.

Колегія суддів погоджується з апелянтом, що вирішення питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності належить до виключної компетенції КДКА та ВКДКА, а встановлення складу дисциплінарного проступку, як і наявності або відсутності підстав для прийняття відповідного рішення, є дискреційними повноваженнями відповідної Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Проте, відсутність обгрунтування в рішенні ВКДКА від 30.06.2021 мотивів його прийняття дає підстави для висновку, що це рішення не відповідає критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

За загальним правилом під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто дискреційним є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувався розгляд дисциплінарного провадження відносно позивача і чи була дотримана процедура прийняття рішення за його наслідками.

Обсяг і ступінь мотивації рішення залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи/пояснення адвоката взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувалася ВКДКА, коли дійшла висновку, що дисциплінарний проступок був вчинений ОСОБА_1 в лютому 2020 року, тобто встановити мотиви ухваленого рішення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

З приводу зазначеного є сталою позиція Верховного Суду, що вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, з яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність рішення (постанови Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі № 826/6528/18, від 10 квітня 2020 року у справі № 819/330/18, від 10 січня 2020 року у справі № 2040/6763/18).

Оскільки рішення ВКДКА від 30.06.2021 всупереч вимог Закону № 5076, пункту 3.48 Регламенту, не відповідає принципам обґрунтованості та мотивованості, тому таке рішення не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.

Є неприйнятними доводи апелянта, що рішення ВКДКА за своєю суттю не порушує права та обов`язки позивача в зв`язку з тим, що дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 закрито зі спливом строку притягнення, - оскільки спірними рішеннями визнано наявність в діях позивача дисциплінарного проступку, що може бути в майбутньому наслідком накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю з огляду на приписи ч. 2 ст. 31 Закону № 5076.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до положень частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового судового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального або порушення норм процесуального права.

Згідно частини першої статті 319 КАС України судове рішення суду першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238,240 цього Кодексу.

Здійснюючі апеляційний розгляд справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, порушив норми процесуального права, що обумовлює часткове задоволення апеляційної скарги, зміни рішення в мотивувальній частині, скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог про скасування рішення КДКА Київської області від 31.03.2021 рку з прийняттям в цій частині постанови про залишення позовних вимог без розгляду.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 317, 319, 321, 322, 325, 327, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 - задовольнити частково.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 - скасувати в частині задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 72/2021 від 31.03.2021.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 72/2021 від 31.03.2021 - залишити без розгляду.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 - змінити в мотивувальній частині, виклавши її в редакції цієї постанови.

Абзац четвертий резолютивної частини рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 - виключити.

В іншій частині рішення Донецького окружного адміністративного суду від 06 квітня 2023 року у справі № 200/11331/21 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 14 серпня 2023 року та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 14 серпня 2023 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.А. Блохін

І.В. Сіваченко