Справа № 320/7030/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/7030/20 Суддя (судді) першої інстанції: Журавель В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року (повний текст складено 17 листопада 2021 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправним та скасування рішення (висновку), визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Атестаційної комісії № 2 Головного управління Національної поліції в Київській області, Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення (висновок) Атестаційної комісії № 2 від 30 квітня 2020 року про невідповідність позивача займаній посаді, звільнення зі служби через службову невідповідність;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 14 липня 2020 року №204 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції;

- поновити позивача на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача грошове забезпечення за час вимушено прогулу.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року позов задоволено.

Не погодившись із вказаним рішенням, ГУ НП в Київській області подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що за результатами розгляду матеріалів, проведеної співбесіди та обговорення наявних документів, атестаційна комісія більшістю голосів прийняла рішення, що позивач займаній посаді не відповідає, внаслідок чого, в межах наданих повноважень та з дотриманням норм Закону України «Про Національну поліцію», ГУ НП в Київській області, було видано наказ про звільнення позивача зі служби в поліції.

Позивач та Атестаційна комісія № 2 відзиви на апеляційну скаргу не подавали.

В суді першої інстанції позиція позивача обґрунтовувалась незгодою з правомірністю спірного наказу та рішенням атестаційної комісії відповідача про його невідповідність займаній посаді, оскільки вважає, що підстави для проведення відповідачем атестації були відсутні, висновки комісії та наказ є протиправними.

Будь-які письмові пояснення Атестаційної комісії № 2 ГУ НП в Київській області в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В силу п.1 ч.1 ст.311 КАС України, беручи до уваги відсутність клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги введення в Україні воєнного стану, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, позивач з грудня 2011 року проходив службу в органах внутрішніх справ та з листопада 2015 року - в органах Національної поліції, що підтверджується копією трудової книжки позивача (а.с.10.

Згідно з атестаційним листом позивача, затвердженим заступником начальника Обухівського ВП ГУНП в Київській області 29.02.2020 та підписаного головою та секретарем атестаційної комісії 02.03.2020 (а.с.73) ОСОБА_1 відповідає займаній посаді, заслуговує призначення на вищу посаду. За змістом текст атестаційного листа містить позитивні характеристики, недоліків в роботі не вказано.

Наказом ГУ НП в Київській області від 20.03.2020 №87 о/с (а.с.12) позивача призначено на вищу посаду (із посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Обухівського ВП ГУНП в Київській області).

Відповідно до наказу ГУ НП в Київській області від 16 червня 2020 року №975 "Про створення атестаційної комісії №2 Головного управління Національної поліції в Київській області" затверджено склад атестаційної комісії №2 ГУ НП в Київській області (а.с.97-98).

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 16 червня 2020 року №977 "Про проведення атестування поліцейських Обухівського району Київської області" призначено атестування поліцейських Обухівського відділу поліції та затверджено список поліцейських Обухівського відділу поліції ГУНП в Київській області, які підлягають атестуванню (а.с.99).

19 червня 2020 року заступником начальника ВП - начальником СКП Обухівського ВП майором поліції Смальохою П. затверджено атестаційний лист на позивача, який містить виключно позитивні характеристики позивача, недоліків в роботі не вказано. Однак в р.ІІ «Висновки прямого керівника» 19.06.2020 т.в.о. начальника Обухівського ВП ГУ НП в Київській області вказав, що позивач займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність. Результати тестування: тестування загальне - 31 бали; тестування професійне - 32 бали. Результати атестування (висновок атестаційної комісії) 4. Займаній посаді не відповідає. Підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність датою результатів атестування вказаного 30.04.2020 (а.с.101).

24 червня 2020 року Атестаційною комісією № 2 ГУ НП в Київській області за результатами співбесіди з позивачем прийнято рішення, оформлене протоколом №116, яким запропоновано позивачу проходження опитування з використанням поліграфа. Остаточне рішення буде прийнято після результатів поліграфа (а.с.100).

Наказом від 14 липня 2020 року № 204 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області відповідно до пункту 5 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (через службову невідповідність) звільнено зі служби в поліції у запас 15 липня 2020 року (а.с.102).

Не погоджуючись з висновками Атестаційної комісії щодо службової невідповідності та наказом про звільнення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що відповідач безпідставно призначив атестацію позивача, текст атестаційного листа, який містить характеристику позивача, свідчить про те, що по службі він характеризується позитивно, жодних недоліків, які б свідчили про невідповідність займаній посаді, не зазначено, у рішенні, оформленим протоколом атестаційної комісії №116 від 24 червня 2020 року, не міститься жодного з висновків, який має бути прийнятий комісією за результатами розгляду відповідних матеріалів щодо поліцейського, атестаційний лист від 30 червня 2020 року не містить висновків атестаційної комісії, які викладені у протоколі засідання атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №116. Під час розгляду справи відповідачем не були надані докази ані наявності обґрунтованих підстав для звільнення позивача зі служби, ані належного мотивування звільнення позивача, внаслідок чого відповідач безпідставно дійшов висновків, вказаних в атестаційному листі, та протиправно прийняв спірний наказ.

За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), який регулює правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання; поліції;.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється через службову невідповідність.

Відповідно ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" атестування поліцейських проводиться з метою оцінки їхніх ділових, професійних, особистих якостей, освітнього та кваліфікаційного рівнів, фізичної підготовки на підставі глибокого і всебічного вивчення, визначення відповідності посадам, а також перспектив їхньої службової кар`єри.

Атестування поліцейських проводиться: 1) при призначенні на вищу посаду, якщо заміщення цієї посади здійснюється без проведення конкурсу; 2) для вирішення питання про переміщення на нижчу посаду через службову невідповідність; 3) для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестування проводиться атестаційними комісіями органів (закладів, установ) поліції, що створюються їх керівниками.

Рішення про проведення атестування приймає керівник поліції, керівники органів (закладів, установ) поліції стосовно осіб, які згідно із законом та іншими нормативно-правовими актами призначаються на посади їхніми наказами.

Порядок проведення атестування поліцейських затверджується Міністром внутрішніх справ України.

Колегія суддів звертає увагу, що наведені у ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" підстави для проведення атестування є вичерпними. Метою проведення атестування із будь-яких зазначених вище підстав є вирішення можливості в той чи інший спосіб залишення особи на службі і, як крайній захід, пропозиція щодо звільнення зі служби у зв`язку зі службовою невідповідністю виходячи з професійних, моральних і особистих якостей.

Кожна з зазначених трьох підстав для проведення атестування повинна бути зв`язана з певними передумовами, зокрема, атестування, яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, повинне бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов`язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.

Порядок атестування поліцейських, яке проводиться в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах (закладах, установах) Національної поліції України (далі - органи поліції), визначений Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ від 17 листопада 2015 року № 1465, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 листопада 2015 р. за №1445/27890 (далі - Інструкція №1465).

Розділом ІV Інструкції №1465 визначений порядок організації, підготовки, проведення атестування.

Пунктом 1 розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що організаційні заходи з підготовки та проведення атестування оголошуються наказами відповідних керівників і передбачають: 1) створення атестаційних комісій; 2) складання списків поліцейських, які підлягають атестуванню; 3) визначення дати, часу і місця проведення засідання комісії; 4) розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідних органів поліції оголошень про набір до атестаційної комісії; 5) доведення до поліцейських інформації про проведення атестування, у тому числі шляхом розміщення на офіційному веб-сайті МВС, Національної поліції України чи відповідного органу поліції інформації про час та місце проведення атестування.

Згідно з п. 11 розділу IV Інструкції № 1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Відповідно до п. 3 розділу IV Інструкції №1465 атестаційні листи на поліцейських складають безпосередні керівники.

Пунктами 7-9 розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що керівники, які складають атестаційний лист, зобов`язані: 1) ознайомитися з вимогами цієї Інструкції; 2) проаналізувати проходження служби, професійну та спеціальну підготовку, а також конкретні показники служби поліцейського; 3) вивчити матеріали (характеристики) на осіб, які відряджені до державних (міждержавних) органів, установ та організацій із залишенням на службі в поліції; 4) на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей поліцейського, який атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною в додатку 1 до цієї Інструкції.

В атестаційному листі зазначаються такі відомості про поліцейського, який атестується: 1) результати службової діяльності згідно з функціональними обов`язками; 2) дисциплінованість, принциповість у вирішенні службових питань, уміння будувати свої стосунки з громадянами та колегами по службі, здатність працювати над усуненням особистих недоліків, авторитет у колективі та серед населення; 3) прагнення до вдосконалення службової діяльності, почуття особистої відповідальності, стійкість моральних принципів, сміливість, рішучість, організованість, здатність контролювати власні емоції, поведінка поза службою; 4) володіння іноземними мовами; 5) культура в службі та ставлення до підвищення свого освітнього та культурного рівнів; 6) стан здоров`я та фізична підготовленість, уміння володіти табельною вогнепальною зброєю, прийомами рукопашного бою, спеціальними засобами індивідуального захисту та активної оборони, здатність переносити психофізичні навантаження та труднощі служби; 7) основні найбільш характерні та істотні недоліки в службовій діяльності та особистій поведінці; 8) інші дані, які, на думку керівника, заслуговують на увагу для більш повної характеристики підлеглого; 9) результати проходження підвищення кваліфікації.

Прямі керівники зобов`язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з`ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справ у службовій діяльності поліцейського, який атестується, та внести до відповідного розділу атестаційного листа один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Атестаційний лист після розгляду прямими керівниками передається на розгляд до атестаційної комісії.

Відповідно до п. 10 розділу ІV Інструкції № 1465 з метою визначення теоретичної та практичної підготовленості, компетентності, здатності якісно та ефективно реалізовувати на службі свої потенційні можливості атестаційна комісія проводить тестування поліцейського, який проходить атестування.

За результатами проведеного тестування атестаційна комісія встановлює мінімальний бал, що становить 25 балів за тестом на знання законодавчої бази (далі - професійний тест), та 25 балів за тестом на загальні здібності та навички, який в обов`язковому порядку ураховується атестаційною комісією при прийнятті рішення, визначеного пунктом 15 цього розділу.

Згідно з п. 11 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційна комісія при прийнятті рішення розглядає атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського, який проходить атестування.

Пунктом 12 розділу ІV Інструкції №1465 встановлено, що за рішенням атестаційної комісії поліцейські, які проходять атестування, проходять співбесіду з відповідною атестаційною комісією.

Атестаційна комісія за підписом голови має право робити відповідно до законодавства запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності поліцейського, який атестується.

Відповідно до п. 13 розділу ІV Інструкції №1465 поліцейські, які проходять атестування, за їхньою згодою проходять тестування на поліграфі.

Згідно з п. 15 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційні комісії на підставі всебічного розгляду всіх матеріалів, які були зібрані на поліцейського, під час проведення атестування шляхом відкритого голосування приймають один з таких висновків: 1) займаній посаді відповідає; 2) займаній посаді відповідає, заслуговує призначення на вищу посаду; 3) займаній посаді не відповідає, підлягає переміщенню на нижчу посаду через службову невідповідність; 4) займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Пунктом 16 розділу ІV Інструкції №1465 визначено, що атестаційні комісії при прийнятті рішень стосовно поліцейського повинні враховувати такі критерії:1) повноту виконання функціональних обов`язків (посадових інструкцій); 2) показники службової діяльності; 3) рівень теоретичних знань та професійних якостей; 4) оцінки з професійної і фізичної підготовки; 5) наявність заохочень; 6) наявність дисциплінарних стягнень; 7) результати тестування; 8) результати тестування на поліграфі (у разі проходження).

Отже, атестування поліцейських фактично включає два етапи: тестування та співбесіду.

Тестування передбачає професійний тест (тест на знання законодавчої бази) та тест на загальні здібності та навички.

Водночас Інструкція №1465 не містить конкретного порядку проведення співбесіди, у той же час, виходячи з її змісту та мети атестування можна стверджувати, що під час співбесіди Атестаційна комісія повинна розглянути атестаційний лист та інші матеріали, які були зібрані на поліцейського; оцінити ділові, професійні, особисті якості поліцейського, його освітній та кваліфікаційний рівень, а також з`ясувати відповідність особи поліцейського критеріям, визначеним п. 16 розділу ІV Інструкції №1465, для чого поліцейському, який проходить атестування, можуть ставитись питання.

Відповідно до вимог п. 17-18 розділу ІV Інструкції №1465 атестаційна комісія проводить розгляд матеріалів за відсутності особи, щодо якої приймається рішення.

Голосування проводиться за відсутності особи, щодо якої приймається рішення, і запрошених осіб.

Рішення атестаційної комісії приймаються більшістю голосів присутніх на засіданні членів атестаційної комісії.

Згідно з п. 20 розділу ІV Інструкції №1465 усі рішення атестаційної комісії оформлюються протоколом. У протоколі зазначаються дата і місце прийняття рішення, склад комісії, питання, що розглядалися, та прийняте рішення.

У протоколі за результатами атестування серед іншого зазначається один із висновків, зазначених у п. 15 цього розділу (п. 21).

Пунктом 23 розділу ІV Інструкції №1465 передбачено, що протоколи засідань атестаційної комісії підписуються головою, секретарем, присутніми на її засіданні членами комісії.

Відповідно до вимог пункту 24 розділу ІV Інструкції №1465 за результатами атестування висновки, зазначені в протоколі атестаційної комісії, заносяться до атестаційного листа, який підписується головою та секретарем комісії та в місячний строк направляється до керівника, якому надано право на призначення поліцейського на посаду та звільнення з посади або зі служби в поліції.

Поліцейський, який атестувався, ознайомлюється з висновком атестування, зазначає дату та підпис (п. 25).

Як зазначено вище, за результатами проведення атестування Головним управлінням Національної поліції в Київській області прийнято наказ від 14 липня 2020 року № 204 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції у запас на підставі п. 5 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" через службову невідповідність.

З наказу від 16.06.2020 №975 вбачається, що метою проведення атестування поліцейських визначено оцінка ділових, професійних, особистих якостей та рівня підготовленості особового складу відповідно до ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" (а.с.97).

Тобто у наказі від 16 червня 2020 року №977 фактично процитовано положення ч. 1 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію", при цьому даний документ не містить посилань на конкретну підставу призначення атестації, які визначені пунктом ч. 2 ст. ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію".

Водночас аналіз положень ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" дає підстави для висновку, що атестуванню підлягають лише поліцейські: а) які претендують на вищу посаду; б) щодо яких вирішується питання про переведення на нижчу посаду; в) щодо яких вирішується питання про звільнення через службову невідповідність.

Відповідно, до списку поліцейських, які підлягають атестуванню слід включати лише тих поліцейських, відносно яких наявні підстави для проведення атестування, що передбачені ч. 2 ст.57 Закону України "Про Національну поліцію".

При цьому, положення ч. 1 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" не є самостійною підставою проведення атестування, оскільки цю норму слід застосовувати у системному взаємозв`язку з нормами ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію", в якій наведений вичерпний перелік підстав для проведення атестування, за відсутності яких проведення атестації є неправомірним.

Кожна із зазначених у ч. 2 ст. 57 Закону України "Про Національну поліцію" підстав проведення атестування повинна бути пов`язана з певними передумовами, зокрема, атестування, яке призначається для вирішення питання про звільнення зі служби в поліції через службову невідповідність, повинне бути зумовлене існуванням реальних підстав до звільнення, як то неналежне виконання службових обов`язків, порушення установленого чинним законодавством порядку і правил несення служби тощо.

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постановах від 04 грудня 2019 року у справі №819/1356/17 та від 19 вересня 2019 року у справі №200/9922/18-а.

Як вбачається з послужного списку позивача, на момент призначення відповідачем атестації, наказом №82 від 29.06.2019 до позивача було застосовано одне дисциплінарне стягнення «сувора догана», яка була знята (а.с.64-68).

Колегія суддів зазначає, що наявність у позивача дисциплінарних стягнень, які знято, не є у розумінні вимог чинного законодавства підставою для призначення атестації.

Відповідно до положень Інструкції №1465 наявність у поліцейського дисциплінарних стягнень є лише одним із критеріїв, який має бути врахований атестаційною комісією під час прийняття рішення за результатами атестації поліцейського.

З урахування викладеного підстави для проведення атестації відсутні.

Щодо висновків атестаційної комісії про службову невідповідність позивача, суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що атестаційний лист від 30 червня 2020 року не містить висновків атестаційної комісії, які викладені у протоколі засідання атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №116, щодо пропозиції позивачу пройти опитування з використанням поліграфа. Натомість в цьому атестаційному листі зазначено про невідповідність позивача займаній посаді та необхідність його звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність.

Протокол атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №116 та атестаційний лист від 30 червня 2020 року містять різну за змістом інформацію, що суперечить положенням Інструкції №1465. При цьому, протокол атестаційної комісії від 24 червня 2020 року №116 не містить висновку щодо невідповідності позивача займаній посаді та необхідності його звільнення зі служби в поліції (а.с.100-101).

Як вірно зазначено судом першої інстанції, відповідачем не надано доказів наявності обґрунтованих підстав для звільнення позивача зі служби, чи належного мотивування звільнення позивача, а набрані позивачем бали за результатами тестування загального - 31 бал та тестування професійного - 32 бали є більші за мінімально визначені Інструкцією №1465 - 25 балів.

Вказані обставини свідчать про те, що підстави для звільнення позивача зі служби в поліції через службову невідповідність бути відсутні.

З урахуванням викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачами не доведено належними та допустимими доказами правомірність призначення атестації позивача та прийняття атестаційною комісією за результатами проведення атестації рішення про невідповідність позивача займаній посаді, що свідчить на користь протиправності прийнятого ГУ НП в Київській області наказу від 14.07.2020 №204 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції.

Згідно ч.1 ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З огляду на те, що судом встановлено протиправність звільнення позивача зі служби в поліції, суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо необхідності поновлення його з 16.07.2020 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Обухівського відділу поліції ГУ НП в Київській області, з якої його було звільнено.

Частиною 2 ст.235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати, відповідно до п.2 якого середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

За приписами абз.3 п.3 Порядку усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Пунктом 8 вищезазначеного Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно п.9 Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року №260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за №669/28799, при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Відтак, при обчисленні розміру середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу обрахуванню підлягає сума заробітку за календарні дні, виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку обчислення середньої заробітної плати.

При ухваленні постанови суд першої інстанції дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення на користь позивача з ГУ НП в Київській області на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу в розмірі 211531,00 грн, розрахований шляхом множення кількості календарних днів за період з 16 липня 2020 року (наступний день після звільнення) по 17 листопада 2021 року (дата винесення рішення у справі) в кількості 521 к.д. на 406,01 грн (середньоденне грошове забезпечення, розраховано у відповідності до вимог Порядку №100 на підставі довідки про доходи позивача).

В той же час, апеляційна скарга не містить жодних доводів та обґрунтувань щодо неналежного здійснення судом першої інстанції розрахунку середнього заробітку позивача за період вимушеного прогулу, а тому, в силу вимог ст.308 КАС України, рішення суду першої інстанції в цій частині не переглядається.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості позовних вимог та наявності підстав для їх задоволення, враховуючи встановлені судом обставини щодо незаконності проведення атестації позивача та протиправності прийнятих за результатами такої атестації рішень відповідачів про звільнення ОСОБА_1 через службову невідповідність.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, при цьому колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 17 листопада 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Текст постанови виготовлено 10 серпня 2023 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма