Справа № 160/12239/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2023-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служба України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
05 червня 2023 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служба України, в якій просить:
В обґрунтування позовної заяви представником зазначено, що відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» було складено податкову накладну №97 від 19.07.2022 року на суму 501 866, 40 грн. та направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Однак, згідно квитанції №1, яка була отримана позивачем 01 листопада 2022 року, податкова накладна була прийнята, але реєстрація зупинена та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що реєстрація ПН/РК зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201.
У квитанції було зазначено, що "ПН складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, додатково повідомлено про показник "С"-3. 5931%, "P"= 0".
06 грудня 2022 року товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» отримано рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7777949/39712739, причина відмови у реєстрації: у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, в графі додаткова інформація - наявність ризикових операцій.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у зв`язку із чим представник звернувся до адміністративного суду із позовною заявою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 червня 2023 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Щодо строку звернення до адміністративного суду, представник наголосив, що позовну заяву подано з пропуском строку, визначеного ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
У відповідності до частини 1 - 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України., якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №7777949/39712739 від 06.12.2022 про відмову у реєстрації податкової накладної №97 від 19.07.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Тобто, строк звернення до суду почав обліковуватись 15.12.2022, коли позивач дізнався про винесення рішення за результатами розгляду скарги.
З урахуванням положень статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, строк звернення до суду з вимогою про визнання протиправним та скасування рішення №7777949/39712739 від 06.12.2022, сплив 15.03.2023.
Головне управління ДПС у Дніпропетровській області вважає, що позивач у позовній заяві не порушує питання поновлення пропущеного строку та жодними доводами позовної заяви не обґрунтовує поважності підстав пропуску строку.
Відповідно до частин 1-2 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
З урахуванням того, що позивачем пропущено строк звернення до суду, представник відповідача-1 просив залишити позовну заяву без розгляду.
Щодо позовних вимог, представник відповідача-1 зазначив наступне.
ТОВ «Завод рейкових скріплень» (код 39712739), обліковується як платник податків за основним місцем обліку (стан: 0) в ГУ ДПС у Дніпропетровській області (Соборний район), вид діяльності - виробництво кріпильних і винтонарізних виробів.
Реєстрацію зазначеної податкової накладної зупинено в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.
За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником з повідомленням до податкової накладної №97 від 19.07.2022, винесено Рішення №7777949/39712739 від 06.12.2022 про відмову в реєстрації зазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, з причини ненадання платником податку копій документів, а саме: наявні ризикові операції.
Крім того, ТОВ «Завод рейкових скріплень» включено до переліку ризикових платників. Вказане рішення позивачем оскаржене не було.
Відповідно до пункту 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Пунктом 44 Порядку 1165 визначено, що комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).
Тобто, на думку представника відповідача-1, комісія контролюючого органу при прийнятті оскаржуваного рішення діяла у межах свої повноважень та у спосіб, що передбачений законом.
Щодо строку звернення до суду, представник відповідача-2 зазначив.
ДПС зазначає, що позивач у позовній заяві не порушує питання поновлення пропущеного строку та жодними доводами позовної заяви не обґрунтовує поважності підстав пропуску строку.
У відповідності до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Враховуючи викладене, відповідач-2 зазначає, що позовну заяву подано з пропуском строку, та отже, з урахуванням приписів частини 4 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, виникає необхідність залишення позовної заяви без розгляду.
Щодо позовних вимог, представник відповідача-2 зазначив наступне.
Порядком № 1165 передбачено автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3) (пункт 5 Порядку 1165).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Пунктом 5 Порядку 520 визначено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у п.5 цього порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 6 Порядку 520).
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником з Повідомленням до податкової накладної №97 від 19.07.2022 винесено Рішення №7777949/39712739 від 06.12.2022 про відмову в реєстрації зазначених податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, з причини ненадання платником податку копій документів, а саме: наявні ризикові операції.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі у разі:
1. ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
2. та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до п. 5 Порядку;
3. та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Враховуючи викладене, після зупинення реєстрації податкових накладних ТОВ «Завод рейкових скріплень», пояснення направлялися до ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а не до Державної податкової служби України.
За результатами розгляду повідомлення про надання пояснень та копій документів, Комісією ГУ ДПС в Дніпропетровській області (комісією регіонального рівня) прийняте рішення про відмову в реєстрації податкової накладної.
З урахуванням викладеного, представник відповідача-2 просить відмовити в задоволенні позовних вимог ТОВ «Завод рейкових скріплень».
05 липня 2023 року на електронну адресу суду від представника товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» надійшла відповідь на відзиви та заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду вх.№8321/23-ел, в яких представник позивача заперечує проти доводів відповідачів, які викладені ними у відзивах на позовну заяву, та просить звернути увагу на наступне.
Щодо пропуску строку звернення до суду, представник зазначив.
Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви, заяву про поновлення строку звернення та докази поважності причин його пропуску.
У відповідності до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, встановлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави вказані в ній, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Виробничі потужності товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» перебувають в об`єктах нерухомого майна, які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
З 27 квітня 2022 року населений пункт Дружківка віднесено до переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення бойових дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), який затверджено наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75.
З січня 2023 року позивачем взагалі втрачено контроль над виробничими потужностями та нерухомим майном.
Представник позивача посилаючись на правову позицію викладену в постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року №500/1912/22, просив визнати причини пропуску ТОВ «Завод рейкових скріплень» строку звернення до суду поважними та поновити пропущений строк звернення до суду за захистом прав.
Щодо обґрунтування позиції на підтвердження викладених позовних вимог, представник позивача зазначив наступне.
Згідно з пунктами 6, 7, 10, 11 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).
Як вбачається з доданих документів до позовної заяви реєстрацію податкових накладних Позивача зупинено з тих підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У постанові від 03.11.2021 року по справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
У квитанціях про зупинення реєстрації спірних податкових накладних, відповідачем-1 не вказано конкретний перелік документів, який платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН.
В оскаржуваних рішеннях контролюючим органом не обґрунтовано чому документи платника є недостатніми для прийняття комісією ДПС рішення про реєстрацію податкових накладних, які документи платник податків має надати для обґрунтованого рішення щодо реєстрації податкових накладних.
Оскільки рішення суб`єкта владних повноважень не містять чіткої підстави його прийняття, це свідчить про їх необґрунтованість.
Натомість, оскаржувані рішення контролюючого органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
З огляду на викладене, представник позивача просить задовольнити позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» в повному обсязі.
Вирішуючи заяву представників відповідачів про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить із наступного.
У відповідності до частини 1 - 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до положень частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України., якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №7777949/39712739 від 06.12.2022 про відмову у реєстрації податкової накладної №97 від 19.07.2022 в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, встановлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави вказані в ній, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Судом встановлено, що з 27 квітня 2022 року населений пункт Дружківка віднесено до переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення бойових дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), який затверджено наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75.
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду позивач звернувся 05 червня 2023 року.
Відповідно до положень частини 4 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України., якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строку звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Судом також враховується, що з моменту винесення оскаржуваного рішення, позивачем вживались дії для досудового врегулювання спору, шляхом звернення із пояснення до комісії регіонального рівня, та скаргою на прийняте рішення відповідача-1 до комісії Центрального рівня.
При прийнятті рішення щодо пропущеного строку звернення позивача до адміністративного суду, суд враховує позицію викладену в постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року №500/1912/22, в якій зазначено, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними вимогами може мати ознаки невиправданого обмеженого доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви представника позивача про поновлення процесуального строку і поновлення товариству з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» строку звернення до суду, та, відповідно, про відмову в задоволенні клопотання представників відповідачів про залишення позовної заяви без розгляду.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Товариство є суб`єктом господарювання, який спеціалізується на виробництві кріпильних і ґвинтонарізних виробів (основний КВЕД 25.94).
Місцезнаходження виробничих потужностей (до вторгнення росії в Україну) в об`єкті нерухомого майна, який знаходиться за адресою: вулиця О.Тихого, буд.179, м.Дружківка, Краматорський р-н, Донецька обл. та належить позивачеві на праві приватної власності.
Судом встановлено, що 16 травня 2022 року між товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» укладено із товариством з обмеженою відповідальністю «Паково» договір поставки №7.
За пунктом 1.1 Договору, позивач як постачальник зобов`язався поставити на користь ТОВ «Паково» як покупця, продукцію, якою є матеріали верхньої будови залізничної колії.
Загальна вартість товару, який був зобов`язаний поставити позивач складає 5 871 874 грн. 80 коп., що підтверджується специфікацією №1 від 16 травня 2022 року до Договору поставки.
Пунктом 2.1 Договору поставки встановлено, що постачання товару здійснюється партіями, відповідно до Додатку №1 до Договору №7 від 16 травня 2022 року.
Остаточний асортимент і кількість товару та погоджених до постачання партій визначаються шляхом виставляння продавцем рахунків і їх оплати покупцем.
Так, на партію товару позивачем був виставлений ТОВ «Паково» рахунок на оплату №157 від 19.07.2022 року на загальну суму 501 866 грн. 40 коп.
Оплачуваним товаром було:
- Кріплення КБ-50 б/в (на 1 шпалу) у кількості 230 комплектів Болт стиковий 27x160 в зборі у кількості 372 шт.
- Болт закладний 22x175 в зборі у кількості 83 шт.
- Болт клемний 22x75 в зборі у кількості 312 шт.
- Гайка клемна М22 у кількості 628 шт.
- Клема ПК у кількості 296 шт.
- Прокладка гумова під підкладку у кількості 20 шт.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було встановлено операції з придбання товарів (послуг) у платників податків з ознаками ризиковості, а саме: ТОВ «Тех Маркет Буд», ТОВ «Текта Буд», ТОВ «Берілл Груп», ТОВ «Денір Обджект», ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Машпромсервіс».
Відповідно до приписів пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» було складено податкову накладну №97 від 19.07.2022 року на суму 501 866, 40 грн. та направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.
21 липня 2022 року товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» отримано від ТОВ «Паково» оплату на суму 501 866 грн. 40 коп.
Однак, згідно квитанції №1, яка була отримана позивачем 01 листопада 2022 року, податкова накладна була прийнята, але реєстрація зупинена та зазначено підстави зупинення, зокрема вказано, що реєстрація ПН/РК зупинена відповідно до пункту 201.16 статті 201.
У квитанції було зазначено, що «ПН складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, додатково повідомлено про показник "С"-3. 5931%, "P"= 0».
Товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» 01 грудня 2022 року подано пояснення до податкової накладної №97 від 19.07.2022 року, яка виписана ТОВ «Пакобо», разом з якими подано вичерпний перелік документів до зупиненої податкової накладної.
06 грудня 2022 року товариством з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» отримано рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7777949/39712739, причина відмови у реєстрації: у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів, в графі додаткова інформація - наявність ризикових операцій.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у зв`язку з чим представник звернувся до адміністративного суду із позовною заявою.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з пунктом 74.1 пункту 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Так в оскаржуваних рішеннях, зазначено про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, згідно з пунктом 8 додатка 1, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
Комісія прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У графі додаткова інформація зазначено: наявність ризикових операцій.
При цьому, суд зауважує, що відповідачем не зазначено, яких саме документів не вистачило відповідачу для прийняття рішення про відповідність підприємства.
Крім того, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації ані під час виникнення даних правовідносин, ані під час розгляду судом даної справи, на підставі якої прийнято оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, податковим органом надано не було.
Додатково, суд звертає увагу, що факт включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку не може бути самостійною підставою для віднесення і позивача до ризикового платника, оскільки кваліфікуючою ознакою для віднесення суб`єкта до ризикового є саме здійснена ним господарська операція, в якій контрагент є лише одним з складових елементів.
Поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу, позаяк не може апріорі володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.
У постанові від 22.07.2021 року по справі №520/480/20 Верховний Суд зауважив, що саме лише посилання ГУ ДПС про те, що аналіз діяльності платника податків свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
У даному випадку, наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.
При цьому, право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Щодо рішення Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06.12.2022 року №7777949/39712739 про відмову в реєстрації податкової накладної №97 від 19.07.2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.
Відповідно до пунктів 2-4 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС.
Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Пунктами 6,7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.
Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).
Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Згідно з пунктами 9-11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.
Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:
ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;
та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;
та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
Відповідно до пунктів 25-26 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Згідно пунктів 42, 44-46 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС.
Аналізуючи вказані вище норми, можна дійти висновку що, контролюючі органи зобов`язані у разі зупинення реєстрації ПН/РК, у квитанції зазначати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку.
Водночас, відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Як вбачається з матеріалів справи, реєстрацію податкової накладної №97 від 19 липня 2022 року зупинено з підстав відповідності платника податків пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків (у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів).
Відповідачами також не було надано до суду жодного доказу на підтвердження наявності у контролюючого органу обґрунтованих підстав для віднесення позивача до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
За викладених обставин, суд приходить до висновку, що зупинення контролюючим органом реєстрації податкової накладної №97 від 19 липня 2022 року в ЄРПН є безпідставним та таким, що не відповідає вимогам вищенаведеного податкового законодавства.
Судом встановлено, що з метою підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, позивачем надавались для перевірки Головному управлінню ДПС у Дніпропетровській області, однак не були взяті до уваги, наступні документи:
- копію виписки з єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;
- копію протоколу №1 загальних зборів засновників;
- копію статуту ТОВ «Завод рейкових скріплень»;
- копію видаткової накладної №94 від 19.07.2022 року;
- копію рахунку-фактури №157 від 19.07.2022 року;
- копію договору №7 від 16.05.22 року з ТОВ «Пакобо»;
- копію платіжного доручення №810 від 21.07.2022 року;
- копію податкової накладної №97 від 19.07.2022 року;
- копію бухгалтерського рахунка №361 за липень 2022 року;
- копію видаткової накладної №80 від 19.07.2022 року;
- копію рахунку-фактури №78 від 19.07.2022 року;
- копію договору №20/01 від 20.01.2020 року з ТОВ «Стальпром-17»;
- копію податкової накладної №93 від 19.07.2022 року;
- копію платіжного доручення №5352 від 21.07.2022 року;
- копію бухгалтерського рахунка №631 за липень 2022 року;
- копію ТТН Р94 від 19.07.2022 року;
- копію повідомлення №15 від 01.12.2022 року.
Разом з тим, комісія, незважаючи на додані документи, прийняла рішення від 06 грудня 2022 року №7777949/39712739 про відмову в реєстрації податкової накладної №97 від 19 липня 2022 року.
Одночасно, в межах даної спірної ситуації, суд звертає особливу увагу на той факт, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності.
Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.
У свою чергу, при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями, тому і суд за результатами розгляду цієї справи не робить висновків щодо реальності господарської операції виконання робіт за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної.
Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.
Під час розгляду справи відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, в порушення обов`язку доказування, не надано суду жодних доказів, які спростовували б твердження позивача, не наведено жодних мотивів прийняття оскаржуваного рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної.
Таким чином, за наведених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість та наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення, яким позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №97.
Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію, суд зазначає наступне.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Згідно пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.
Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, у зв`язку із чим суд вважає за необхідне зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати спірну податкову накладну позивача, датою її фактичного отримання.
Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18.
Відповідно до частини 3 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №97 від 19 липня 2022 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання на реєстрацію.
Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів. А тому вважає, що покладання на Державну податкову службу України обов`язку зареєструвати податкову накладну не вважатиметься втручанням у її дискреційні повноваження.
За змістом частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, суд виходить із наступного.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 2684,00 грн. за платіжною інструкцією кредитового переказу коштів АТ "Сенс Банк" №5606 від 26.04.2023 року.
Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Завод рейкових скріплень» до відповідача-1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.
Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 06 грудня 2022 року №7777949/39712739 про відмову в реєстрації податкової накладної №97 від 19 липня 2022 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України, до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя В.М. Олійник