Справа № 260/2846/22
Суддя: Луцович М.М.
Дата ухвалення: 2023-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

03 серпня 2023 року м. Ужгород№ 260/2846/22
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Луцович М.М.

при секретарі судового засідання Полянич В.І.

та осіб, що беруть участь у справі:

представник позивача Ільтьо І.І.,

представник відповідача Мойсієнко Н.О.,

представник третьої особи не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Управління міського господарства Мукачівської міської ради (вул. Духновича Олександра, буд. 2, м. Мукачево, Мукачівський район, Закарпатська область, 89600, ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, 04053, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю УКРТРАНСБУДСТРОЙ (с. Голубине, 329, Мукачівський район, Закарпатська область, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Управління міського господарства Мукачівської міської ради звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11-22-007015-а, а також зобов`язання здійснення заходів щодо усунення виявлених порушень.

В обґрунтування позову зазначав, що висновок UA-2021-11-22-007015-а, яким встановлено порушення пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» №710 від 11 жовтня 2016 року, є протиправним, оскільки розміщення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на сторінці власного веб-сайту або офіційного веб-сайту не є обов`язковим, а носить для позивача виключно рекомендаційний характер. При цьому визначена у цьому пункті вимога щодо оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті не могла бути виконана позивачем у зв`язку з відсутністю власного веб-сайту. Крім того, відповідно до положень частини четвертої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» інформацію про закупівлю замовник може додатково оприлюднити на власному веб-сайті за його наявності. Звертає увагу суду, що 07.07.2022 відповідачем протиправно розпочато моніторинг закупівель, так як 13.03.2022 Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану». Також відповідачем порушено вимоги заповнення висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, оскільки в оскаржуваному висновку не зазначено посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, не визначено правомірний, законний спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 серпня2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі.

14 вересня 2022 року представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування відзиву зазначає, що посилання позивача, на те, що в останнього відсутній власний веб-сайт не спростовує суті виявленого порушення, оскільки Постановою №710 головних розпорядників бюджетних коштів (розпорядників бюджетних коштів -нижчого рівня), суб`єктів господарювання державного сектору економіки: зобов`язано забезпечити оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки). Також вказує на те, що чітких вимог або конкретного заходу з приводу усунення недоліків під час моніторингу Закон України «Про публічні закупівлі» не встановлює, як і не декларує права замовника на визначення способу усунення порушення та в контексті цього і обов`язку органу державного фінансового контролю зазначати такі способи. Разом з цим зазначає, що дія постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» не поширюється на органи державного фінансового контролю.

У відповіді на відзив від 22 вересня 2023 року позивач зазначив, що згідно Положення про Управління міського господарства Мукачівської міської ради таке є бюджетною установою і фінансується за рахунок коштів міського бюджету та коштів, що передаються Управлінню відповідно до чинного законодавства України, є виконавчим органом Мукачівської міської ради відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а п. 4 Постанови 710 встановлюється не обов`язок, а рекомендація для органів місцевого самоврядування з затвердження заходів щодо ефективного та раціонального використання бюджетних коштів, та забезпечення оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на сторінці власного веб-сайту.

28 вересня 2022 року відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив, якими просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечила з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву та просила врахувати практику Верховного Суду у постанові № 420/11945/21 від 30 березня 2023 року.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи.

Згідно з статтею 205 частини 2 пункту 3 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши подані документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області здійснено моніторинг публічної закупівлі ID:UA-2021-11-22-007015-а, що підтверджується рішенням про проведення моніторингу, а саме: наказ від 06.07.2022 №14 «Про початок моніторингу процедур закупівель».

Згідно додатку до наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 06.07.2022 №14 «Перелік процедур закупівель» підставою для здійснення моніторингу процедури закупівлі ID:UA-2021-11-22-007015-а стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2021-11-22-007015-а Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області склало висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 26.07.2022, згідно якого встановлено порушення вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України №710 від 11.10.2016 «Про ефективне використання державних коштів».

У пункті 3 «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» розділу ІІ вказаного висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погодившись з висновком Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі ID:UA-2021-11-22-007015-а позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до частини другої статті 2 Закону № 2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 року № 868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03 листопада 2015 року, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Підпунктом 1 пункту 3 Положення № 43 передбачено, що одним із основних завдань Держаудитслужби є реалізація державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Приписами підпунктів 3 та 4 пункту 4 Положення № 43 встановлено, що Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема перевірки закупівель та моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі.

Пунктом 9 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба в межах повноважень, передбачених законом, на основі і на виконання Конституції та законів України, актів Президента України та постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну видає накази організаційно-розпорядчого характеру, організовує та контролює їх виконання.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Згідно із пунктом 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку - міжрегіональні територіальні органи.

При цьому, пп.27 п. 11 Положення №43 передбачено, що голова Держаудитслужби дає в межах повноважень, передбачених законом, доручення, обов`язкові для виконання державними службовцями і працівниками апарату Держаудитслужби та її міжрегіональних територіальних органів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.2016 №266 утворено як юридичні особи публічного права міжрегіональні територіальні органи Державної аудиторської служби, зокрема Північний офіс Держаудитслужби, структурним підрозділом якого є Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області.

Відповідно до пункту 1 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18 зі змінами (далі - Положення №18) Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області є структурним підрозділом Північного офісу Держаудитслужби.

Згідно із п.3 Положення №18 основним завданням Управління є реалізація повноважень Офісу на території області місцезнаходження такого управління, а також на території інших областей за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Листом Держаудитслужби «Про надання доручення» від 06.06.2022: 7-22 надано відповідним офісам Держаудитслужби та їх управлінням в областях доручення провести моніторинги закупівель, зокрема, Управлінню Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області доручено провести моніторинг процедури публічної закупівлі ID:UA-2021-11- 22-007015-а.

Таким чином, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, як структурний підрозділ міжрегіонального територіального органу Державної аудиторської служби України, уповноважене на здійснення моніторингу закупівель в порядку визначеному законом, зокрема за дорученням голови Держаудитслужби та його заступників, а тому Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на вказане суд відхиляє доводи позивача про те, що державний фінансовий контроль був реалізований відповідачем на території Закарпатської області, яка не входить до переліку адміністративно-територіальних одиниць, що підвідомчі Північному офісу.

Відповідно до положень статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області здійснено моніторинг публічної закупівлі ID:UA-2021-11- 22-007015-а, що підтверджується наказом від 06.07.2022 №14.

Підставою для проведення такого моніторингу слугували виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини другої статті 8 Закону №922).

Відповідно до положень частини першої статті 8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Як випливає з фактичних обставин справи Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівський області здійснило моніторинг ID:UA-2021-11- 22-007015-а відповідно до положень статті 8 Закону №922.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад регулює Закон України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 2 Закону № 922-VIII до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частинами п`ятою та шостою вказаної статті передбачено, що протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до частини сьомої цієї статті у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Згідно з абзацом 2 частини восьмої цієї ж статті протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Відповідно до частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

За приписами частини дев`ятнадцятої статті 8 Закону № 922-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання відповідних вимог Закону наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ "Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку" Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552 (далі - Порядок № 552), у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

Зміст спірного висновку свідчить про те, що в порушення пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України "Про ефективне використання державних коштів" №710 від 11 жовтня 2016 року замовник, яким є позивач, не оприлюднив обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів.

Оцінюючи обґрунтованість такого висновку, суд виходить з наступного.

Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України "Про ефективне використання державних коштів" №710 від 11 жовтня 2016 року (далі Постанова №710) з метою ефективного використання державних коштів Кабінет Міністрів України постановив затвердити заходи щодо ефективного та раціонального використання державних коштів, передбачених для утримання органів державної влади та інших державних органів, утворених органами державної влади підприємств, установ та організацій, які використовують кошти державного бюджету, згідно з додатком, а згідно з пунктом 5 - Державній аудиторській службі забезпечити проведення перевірок дотримання вимог цієї постанови під час здійснення заходів державного фінансового контролю.

Відповідно до пункту 4-1 Постанови №710 головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:

- обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

- оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Визначення головних розпорядників бюджетних коштів наведено у пункті 18 частини 1 статті 1 Бюджетного кодексу України, відповідно якого головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Бюджетні установи - органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету. Бюджетні установи є неприбутковими (п.12 ч. 1 ст.1 Бюджетного кодексу України).

Відповідно до пунктів 1.1, 1.5. Положення про Управління міського господарства Мукачівської міської ради, затвердженого рішенням 3 позачергової сесії 8 скликання Мукачівської міської ради від 22.12.2020 №43, Управління міського господарства Мукачівської міської ради є виконавчим органом Мукачівської міської ради, що утворюється Мукачівською міською радою. Управління є підзвітним та підконтрольним міській раді, підпорядкований виконавчому комітету міської ради, міському голові, та заступникам міського голови згідно розподілу функціональних повноважень.

Управління є бюджетною установою та фінансується за рахунок коштів міського бюджету та коштів, що передаються Управлінню відповідно до чинного законодавства України. Управління, в особі її керівника, є Головним розпорядником бюджетних коштів.

Тобто, позивач є установою, яка створена органом місцевого самоврядування та утримується за рахунок місцевого бюджету, а тому є бюджетною установою та розпорядником бюджетних коштів, що підтверджується інформацією з Єдиного реєстру розпорядників та одержувачів бюджетних коштів Державної казначейської служби України та підпадає під застосування п. 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів».

Виходячи з наведеного, відповідач обґрунтовано вказав про порушення позивачем п. 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів».

Вказаний пункт носить імперативний, обов`язковий а не рекомендований характер, який зобов`язує оприлюднювати обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Таким чином, вказаними нормами встановлений обов`язок щодо розміщення на веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі, а проведення перевірки дотримання такої вимоги покладено на Державну аудиторську службу України.

Під час судового розгляду встановлено, що Управління міського господарства Мукачівської міської ради () є головним розпорядником коштів місцевого бюджету, а тому суд доходить висновку, що вимоги положення пункту 4-1 Постанови №710 є обов`язковими для позивача.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові № 420/11945/21 від 30 березня 2023 року.

Позивач не здійснив розміщення інформації щодо обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на веб-сайті, що свідчить про порушення ним пункту 4-1 Постанови №710.

Суд зазначає, що відсутність у позивача веб-сайту не може бути підставою для звільнення його від обов`язку виконувати пункт 4-1 Постанови №710 та поважною причиною для невиконання позивачем свого обов`язку оприлюднити обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному веб-сайті.

Щодо обраного Держаудитслужбою способу усунення виявленого порушення, суд зазначає наступне.

Пунктом 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року №552 передбачено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компентенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання подо їх усунення.

Як випливає з обставин справи, оскаржуваний висновок від 26.07.2022 складено відповідно до Порядку №552, а саме: у пункті 3 констатуючої частини вказаного висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електрону систему закупівель інформацію або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Окрім цього, слід зауважити, що норми Закону України «Про публічні закупівлі» є спеціальними і такими, якими відповідач керується при здійсненні моніторингу публічних закупівель.

Слід зазначити, що чітких вимог або конкретного заходу з приводу усунення недоліків під час моніторингу Закон України «Про публічні закупівлі» не встановлює, адже саме цим нормативно-правовим актом встановленні вимоги до змісту висновку як документу. Аналогічно, як і не декларує права замовника на визначення способу усунення порушення та в контексті цього і обов`язку органу державного фінансового контролю зазначати такі способи.

Відповідно до висновку Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо недопущення в подальшому виявлених порушень пункту 4-1 Постанови №710.

Із встановлених судом обставин вбачається, що суб`єкт владних повноважень, встановивши наявність порушень під час проведення спірної закупівлі, дійшов висновку про застосування до замовника превентивного заходу, що не вимагає розірвання договірних відносин, однак така вимога відповідача була скерована на дотримання в подальшому вказаних правових норм під час проведення закупівель.

Щодо посилання позивача на постанову Кабінету Міністрів України від 3.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» суд зазначає, що дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не поширюється на органи державного фінансового контролю, а тому і не поширюється дія постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану».

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-11- 22-007015-а прийнятий відповідачем на підставі, у межах повноважень, у спосіб, що визначені законодавством України, та з урахуванням усіх обставин необхідних для прийняття рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позивачем, в даній справі, не було доведено обґрунтованість обставин, на які він посилається в позовній заяві.

Оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, суд не здійснює розподіл судових витрат.

Керуючись ст. 241, ч. 3 ст. 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову Управління міського господарства Мукачівської міської ради (вул. Духновича Олександра, буд. 2, м. Мукачево, Мукачівський район, Закарпатська область, 89600, ) до Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, 04053, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю УКРТРАНСБУДСТРОЙ (с. Голубине, 329, Мукачівський район, Закарпатська область, ) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

2. Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України. Рішення суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя М.М. Луцович

Відповідно до ч. 3 ст. 243 КАС України рішення суду у повному обсязі виготовлено та підписано 14.08.2023 року.