Справа № 120/12188/23
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2023-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

14 серпня 2023 р. Справа № 120/12188/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Жмеринського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про встановлення юридичних фактів,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Жмеринського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що така позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

За приписами пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити зміст позовних вимог, визначити рішення (дію чи бездіяльність) суб`єкта владних повноважень, які порушили її права, в чому конкретно вони полягають, а також повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права, оскільки це визначатиме предмет доказування у справі.

Як свідчить зміст прохальної частини позовної заяви, позивачка просить:

- встановити юридичний факт проживання ОСОБА_1 із ОСОБА_2 однією сім`єю як чоловіка та жінки без шлюбу з квітня 2011 року до моменту його смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- встановити юридичний факт перебування ОСОБА_1 на повному утриманні ОСОБА_2 з 27 березня 2019 року до моменту його смерті ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Водночас способи судового захисту визначені статтею 5 КАС України, частиною я1 якої передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частинами 1, 2 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, в силу вимог статей 2, 5 КАС України до суду можуть бути оскаржені рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність). Як наслідок, позивач може звернутися з позовом про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Так, обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивачка зазначила, що встановлення факту проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу обумовлено необхідністю отримання одноразової грошової допомоги у разі смерті військовослужбовця.

Проте позов не містить одного із визначених статтею 5 КАС України способів судового захисту, що є недоліком позовної заяви.

В свою чергу, в силу зазначених вище положень КАС України необхідною умовою для звернення особи до адміністративного суду за захистом своїх прав та інтересів є обґрунтування у позові порушення таких саме рішенням, дією чи бездіяльністю з боку суб`єкта владних повноважень, тобто існування публічно-правового спору на момент звернення до суду.

В той же час, позивачка у позовній заяві жодним чином не обґрунтовує існуюче порушення її прав суб`єктом владних повноважень в особі Жмеринського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, визначаючи при цьому його як відповідача.

Так недоліки позову свідчать про невідповідність поданої позовної заяви вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом формування позовних вимог відповідно до приписів статті 5 КАС України.

Керуючись статтями 2, 5, 160, 161, 169, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Жмеринського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачці у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити позивачці.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович