Справа № 480/5784/21
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023 р.Справа № 480/5784/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Любчич Л.В. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Труфанової К.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Сумської митниці на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.06.2022, головуючий суддя І інстанції: Л.М. Опімах, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 11.07.22 по справі № 480/5784/21

за позовом ОСОБА_1

до Сумської митниці

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов"язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Сумської митниці, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив:

-визнати протиправним та скасувати наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 14.06.2021 №24-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності " ОСОБА_1

- нарахувати і виплатити суму надбавки за виконання особливо важливих завдань та надбавку за виконання особистих ключових показників ефективності за червень 2021 року.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 29 червня 2022 року позов задоволено.

Визнано протиправним і скасовано наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 14.06.2021 №24-дс "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності " ОСОБА_1 .

Зобов`язано Слобожанську митницю Держмитслужби нарахувати і виплатити ОСОБА_1 надбавку за виконання особливо важливих завдань та надбавку за виконання особистих ключових показників ефективності за червень 2021 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Слобожанської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 4908,00 грн. в рахунок відшкодування судових витрат.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, Сумська митниця подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні, обставинам справи.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Крім того, Сумська митниця в апеляційній скарзі просить долучити Сумську митницю в якості другого відповідача. Колегія суддів зазначає, що дане клопотання підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави (ч. 4 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України, заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Аналіз вищевказаної норми законодавства вказує, що заміна відповідача або залучення співвідповідача, другого відповідача в справі можлива лише в суді першої інстанції до ухвалення рішення судом першої інстанції, а під час розгляду справи в апеляційній інстанції не допускається.

Проте, колегія суддів вбачає підстави для заміни відповідача у справі № 480/5784/21 з Слобожанської митниці Держмитслужби на її правонаступника Сумську митницю.

Так, судом встановлено, що Кабінетом Міністрів України 30.09.2020 прийнято постанову №895 "Деякі питання територіальних органів Державної митної служби" (далі-Постанова).

Пунктом 1 Постанови передбачено спосіб реорганізації територіальних органів Державної митної служби, зокрема, Слобожанської митниці Держмитслужби, шляхом приєднання до Державної митної служби (створення єдиної юридичної особи).

Відповідно до пункту 2 Постанови, територіальні органи Державної митної служби, що реорганізуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною митною службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень і функцій територіальних органів, що реорганізуються. Таке рішення приймається Державною митною службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної митної служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структури, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 №460 "Про утворення територіальних органів Державної митної служби України як відокремлених підрозділів" утворено Сумську митницю як відокремлений підрозділ Державної митної служби України.

Згідно наказу Державної митної служби України від 30.06.2021 № 472 "Про початок здійснення митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України покладених на них функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи" митницями як відокремленими підрозділами Державної митної служби України з 00 год. 00 хв. 01.07.2021 розпочато здійснення функцій і повноважень з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Таким чином, Сумська митниця як відокремлений підрозділ Державної митної служби України розпочала свою діяльність з 01.07.2021. В свою чергу, Слобожанська митниця Держмитслужби перебуває в стані припинення, що також підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань та не здійснює функції і повноваження з реалізації державної митної політики, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування законодавства з питань митної справи.

Пунктом 4 Положення про Сумську митницю, затвердженого наказом Державної митної служби України від 29.10.2020 №489 (далі - Положення) встановлено, що Митниця відповідно до покладених на Держмитслужбу завдань здійснює у зоні своєї діяльності окремі делеговані повноваження, визначені законодавчими та іншими нормативно-правовими актами.

Пунктом 5 Положення також передбачено, що Митниця з метою виконання повноважень представляє свої інтересі та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах, з усіма відповідними правами та обов`язками наданими законодавством для учасників судового процесу.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що правонаступником Слобожанської митниці Держмитслужби () є Сумська митниця ().

Згідно зі статтею 52 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для заміни відповідача у справі - Слобожанської митниці Держмитслужби (), на її правонаступника - Сумську митницю ().

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч.4 ст.229 КАС України не здійснювалось.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що в ході перевірки було встановлено, що в період з 09 год. 00 хвилин 20.02.2021 по 09 год.00 хвилин 21.02.2021 на пункті пропуску «Юнаківка - Суджа» працювала чергова зміна №2, що складалася з наступних працівників відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми»: головний державний інспектор ОСОБА_1 (старший зміни), головний державний інспектор Малашко Л.М. , головний державний інспектор Коваленко О.І. , державний інспектор Бобришев С.В.

20.02.2021 о 20. год. 25 хвилин в зоні митного контролю пункту пропуску «Юнівка - Суджа» прибув з Росії в Україну вантажний автомобіль SCANIA R440A4X2NA р.н. НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_5 .

У якості підстав для ввезення в Україну товарів, що переміщувалися у автомобілі р.н. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 надав головному державного інспектору відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» Малашко Л.М. до митного контролю наступні документи: міжнародну товарно - транспортну накладну CMR б/н від 15.02.2021 на товар «запчастини до а/м техніки», вага 5025.50 кг.; інвойс №16 від 15.02.21 на товар - запчастини транспортних засобів в асортименті в кількості 73 найменування вартістю 640461,65 руб. РФ; отгрузочную спецификацию №59 від 15.02.21 на товар - запчастини до транспортних засобів в асортименті в кількості 73 найменування вагою нетто 4982,4 кг., брутто 5025,05 кг., 406 місць (у тому числі короб г/ф - 79, мішок - 180, связка -147), ПМД ІМ40ЕЕ №UA100000/2021/821661 від 20.02.2021 (внесена в базу 20.02.2021 8:55:00) на бтоварних позицій, вага брутто 5025,05 кг. вага нетто 4982,4 кг.

Під час митного оформлення Малашко Л.М. порушила вимоги 3.8 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 09.10.2012 №1066.

Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Слобожанської митниці Держмитслужби встановлено, що старшим черговим зміни, головним державним інспектором відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» ОСОБА_1 не було забезпечено належної організації роботи особового складу чергової зміни та контролю за виконанням службових обов`язків особовим складом, чим порушено вимоги пункту 7 розділу 3 посадової інструкції.

За результатами розгляду дисциплінарної справи, з урахуванням Акту про результати перевірки Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Слобожанської митниці видано подання від 25.05.2021 про застосування до ОСОБА_1 головного державного інспектора відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» Слобожанської митниці Держмитслужби дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків.

Судом встановлено, що 14.06.2021 керівником Слобожанської митниці Держмитслужби стосовно позивача прийнятий наказ № 24-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким оголошено догану за наслідками дисциплінарного провадження. У мотивувальній частині наказу вказується про те, що позивач не забезпечив належної організації роботи особового складу чергової зміни та контроль за виконанням службових обов`язків особовим складом, чим порушив вимоги пункту 7 розділу 3 посадової інструкції, що призвело до порушень вимог пункту 3.8. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних перевезень, затвердженого наказом Мінфіну України від 09.10.2012 року № 1066, при здійсненні головним державним інспектором відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» Слобожанської митниці Держмитслужби Малашко Л.М. 20.02.2021 року митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщувалися на транспортному засобі д.н. В128АВ797/УХ141377 за попередньою митною декларацією № UA 00000/2021/821661.(а.с.96).

Позивач, уважаючи такий наказ протиправним, звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем належним чином не доведено обґрунтованість Наказу № 24-дс від 14.06.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», наказ прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, тобто необґрунтовано, а відтак, він не відповідає критеріям правомірності, визначеним у ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому позовні вимоги про визнання його протиправним та скасування підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується із такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За правилами частини 1, 3 статті 569 Митного кодексу України працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями.

Правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

У свою чергу, правовий статус державних службовців, підстави та порядок притягнення їх до дисциплінарної відповідальності, а також її види передбачено Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 за № 889-VІІІ (далі - Закон України «Про державну службу»), статтею 5 якого визначено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Державний службовець, відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом. Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

За приписами ст. 62 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу»).

За правилами ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

У пункті 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком визначено невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно зі ст. 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: зауваження; догана; попередження про неповну службову відповідність; звільнення з посади державної служби (ч. 1). У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (ч. 3).

За визначенням ст. 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10 ст. 69 закону).

Згідно із ст. 73 Закону України «Про державну службу» з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до ч. 6 ст. 74 Закону України «Про державну службу» державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу» у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до державного службовця, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом України "Про державну службу", правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Особливе значення під час визначення діяння державного службовця як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини державного службовця - певного психічного ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Така правова позиція відображена у постанові Верховного Суду 09.12.2019 у справі № 813/3820/17.

Судовим розглядом встановлено, що в оскаржуваному наказі не конкретизовано, що з саме з визначених норм пунктів 3.7. та 3.8. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних перевезень, затвердженого наказом Мінфіну України від 09.10.2012 року № 1066, порушено Малашко Л.М. і яким чином позивач мав організувати її роботу (тобто, щоб вона була виконана інакше, ніж була виконана в реальності).

Так, відповідно до пункту 7 розділу 3 посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» передбачено, що основними посадовими обов`язками позивача є, зокрема, за дорученням начальника митного поста (особи, що виконує його обов`язки) здійснення забезпечення належної організації роботи особового складу чергової зміни та контроль за виконанням службових обов`язків особовим складом. Проте, ні в матеріалах перевірки та в оскаржуваному наказі, ні в ходу судового розгляду справи, відповідачем не зазначено та не доведено про таке доручення позивачу від керівника митного поста «Суми» у робочу зміну з 20.02.2021 на 21.02.2021.

Колегія суддів зазначає, що процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого наказу про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності відповідно до положень діючого процесуального законодавства покладено на відповідача як на суб`єкта владних повноважень.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вказані в оскаржуваному наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності твердження щодо порушення Позивачем пункту 7 розділу 3 його посадової інструкції не знайшли свого підтвердження, а оскаржуваний наказ як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, а тому він підлягає скасуванню як протиправний, а позов в цій частині підлягає задоволенню.

Щодо висновків суду першої інстанції про зобов`язання відповідача нарахувати і виплатити надбавки за виконання особливо важливих завдань та надбавки за виконання особистих ключових показників за червень 2021 року, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 6 та п. 9 розділу II Положення про умови та порядок виплати стимулюючих надбавок посадовим особам та працівникам митних органів, затвердженого Наказом Державної митної служби України №11 від 15.10.2019 надбавка не встановлюється у разі застосування до такої особи дисциплінарного стягнення на момент встановлення надбавок по митному органу. Наказ митного органу про призупинення виплати або скасування надбавки посадовій особі, працівнику спецпідрозділу чи працівнику іншої категорії митного органу готується на підставі наказу/рішення уповноваженого органу про застосування до такої особи дисциплінарного стягнення.

Ураховуючи, що оскаржуваний позивачем наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності визнаний судом протиправним та скасований, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що порушене право позивача підлягає захисту шляхом зобов`язання Слобожанської митниці Держмитслужби нарахувати і виплатити надбавки за виконання особливо важливих завдань та надбавки за виконання особистих ключових показників за червень 2021 року.

Доводи апеляційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом першої інстанції обставин справи.

Доводів щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу апеляційна скарга не містить, тому рішення Сумського окружного адміністративного суду в даній частині перегляду не підлягає

Суд першої інстанції надав оцінку всім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору та надав оцінку всім аргументам сторін, які здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.06.2022 р. - без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апелянта, спростовані приведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Hirvisaari v. Finland від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі Ruiz Torija v. Spain від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Сумської митниці залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 28.06.2022 по справі № 480/5784/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Л.В. Любчич О.В. Присяжнюк
Повний текст постанови складено 14.08.2023 року