Справа № 480/1546/23
Суддя: Любчич Л.В.
Дата ухвалення: 2023-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2023 р. Справа № 480/1546/23
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Любчич Л.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Спаскіна О.А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та її представника адвоката Нежевело Валентини Вікторівни на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 08.03.2023, головуючий суддя І інстанції: І.Г. Шевченко, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 08.03.23 по справі № 480/1546/23

за позовом ОСОБА_1

до Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області

про визнання протиправними дії суб`єкта владних повноважень зі скасуванням рішення органу місцевого самоврядування,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) через представника адваката Нежевело В.В. звернулась до суду з адміністративним позовом до Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області (далі - відповідач) в якому просила:

1) визнати протиправними дії Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області щодо:

прийняття рішення четвертої сесії восьмого скликання від 26.02.2021 «Про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за її фактичним використанням» про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за її фактичним використанням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07) орієнтовною площею 0,10 га (кадастровий номер :03:008:0439), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , на території Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області, та щодо

замовлення робіт по складанню (виконанню) технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за її фактичним використанням за адресою: АДРЕСА_1 , на території Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області;

2) визнати незаконним та скасувати рішення четвертої сесії восьмого скликання Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області від 26.02.2021р. «Про надання дозволу на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) за її фактичним використанням».

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 08.03.2023 позовну заяву повернуто заявнику, у зв`язку з тим, що не було усунуто недоліки ухвали суду від 28.02.2023 про залишення позову без руху.

Представник позивача, не погодившись із даною ухвалою суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій, просить скасувати ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 08.03.2023 і направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт посилається на те, що за змістом тексту ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 28.02.2023, залишено без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області з наданням позивачу строку на усунення недоліків протягом 6 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог п.4,5 ч.5 ст.160 КАС України, із викладом обґрунтування щодо кожної позовної вимоги окремо, відповідно до кількості учасників справи, з доданими до такої позовної заяви матеріалами.

Підставою для залишення позову без руху слугували обставини того, що судді є незрозумілим текст та зміст позову до суду.

Судом першої інстанції зазначено, що одночасне заявлення двох вимог - про визнання протиправними дій відповідача щодо прийняття рішення четвертої сесії восьмого скликання Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області від 26.02.2021 та про визнання його протиправним та скасування, з огляду на те, що у позовній заяві наводиться одне обґрунтування щодо правомірності прийняття вказаного рішення, не є зрозумілим.

Відповідач правом на подання відзиву не скористався.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 ч. 1 ст. 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в її межах, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції, при прийнятті оскаржуваного судового рішення, норм процесуального права, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Судовим розглядом встановлено, що ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом 6 днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду позовної заяви, приведеної у відповідність до вимог до п.4,5 ч.5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), із викладом обґрунтування щодо кожної позовної вимоги окремо, відповідно до кількості учасників справи, з доданими до такої позовної заяви матеріалами.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем та її представником вказані в ухвалі Сумського окружного адміністративного суду від 28.02.2023 про залишення без руху недоліки усунуто не було.

Колегія суддів вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими з огляду на наступне.

Процесуальне законодавство встановлює вимоги до змісту позовної заяви. Такі вимоги визначені статтею 160 КАС України.

Так, згідно приписів цієї норми, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у п. 2 ч. 5 цієї статті стосовно представника.

У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.

Водночас, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, і можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29).

При цьому, ЄСПЛ провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним». Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Колегія зазначає, що якщо особа наводить аргументи, які свідчать про помилковість висновків суду, з якими пов`язувалося залишення позовної заяви без руху, суд повинен зважати на них і у разі обґрунтованості цих заперечень, виходити з того, що недолік відсутній, а тому усувати його не потрібно.

Натомість проаналізувавши підстави для залишення позовної заяви без руху, та як наслідок її повернення, предмет та підстави позову, а також доводи апелянта, колегія суддів вважає, що такі недоліки можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду, оцінені при вирішені справи по суті.

Недоліків, які перешкоджають розгляду справи по суті, і не можуть бути усунені в процесі підготовки справи до судового розгляду, судом першої інстанції не наведено.

Із врахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції помилково зробив висновок про наявність підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_1 .

Як наслідок, колегія суддів прийшла до висновку про наявність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали порушені норми процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, що відповідно до ст. 320 КАС України, є підставою для скасування ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 08.03.2023 з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 243, 294, 308, 312, 320, 322, 325, 326, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її представника адвоката Нежевело Валентини Вікторівни - задовольнити.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 08 березня 2023 року по справі № 480/1546/23 - скасувати.

Справу № 480/1546/23 за позовом ОСОБА_1 до Бездрицької сільської ради Сумського району Сумської області про визнання протиправними дії суб`єкта владних повноважень зі скасуванням рішення органу місцевого самоврядування, направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Любчич
Судді О.В. Присяжнюк О.А. Спаскін