Справа № 160/20167/23
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2023-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 серпня 2023 року Справа 160/20167/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Горбалінський В.В., розглянувши позовну заяву Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

10.08.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним рішення № від 13.01.2022 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску;

- скасувати рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № від 13.01.2022 року про застосування штрафних санкцій в розмірі пені 7 711 319,95 грн. та штрафу у розмірі 5 499 465,90 грн. грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Одночасно з поданням позовної заяви до суду позивачем подано заяву про відстрочення сплати судового збору та зменшення судового збору.

Вирішуючи вказану заяву по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2023 року становить 2 684,00 грн.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, звернені до суду вимоги є майновими та ціна позовну складає 13 210 785,80 грн.

Отже, при зверненні до суду з даною позовною заявою, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 26 840,00 грн.

Як вбачається із додатків, доданих до позовної заяви, позивачем при зверненні до суду судовий збір не сплачено, а подано заяву про відстрочення сплати та зменшення судового збору, посилаючись на те, що у зв`язку зі скрутним фінансовим становищем підприємства, що спричинене скороченням виробництва ракетно-космічної продукції, яка для підприємства є профілюючою, позивач не має змоги сплатити зазначені суми судового збору, що підтверджується стрімким падінням фінансових результатів підприємства, дуже значним розміром заборгованості із виплати заробітної плати працівникам, яка відповідно до останньої фінансової звітності станом на 01.01.2023 року становить 129 719 000,00 грн. Зовнішній борг підприємства 4 874 437 000,00 грн., що підтверджується даними Балансу (Звіт про фінансовий стан) на 01.04.2023 року. Державне підприємство «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» є підприємством аерокосмічної галузі; включене до переліку 15 особливо важливих підприємств, які в будь-якому разі мають лишитися в державній власності (постанова КМУ від 04.03.2015 року №83 зі змінами, внесеними постановою КМУ від 08.06.2016 року №398), тобто, має стратегічне значення для економіки і безпеки держави.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частин 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У розумінні приписів статті 8 Закону України «Про судовий збір» відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Судом встановлено, що позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій, та повинен сплачувати судовий збір за подачу позовної заяви до суду.

Крім того, частина друга цієї статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, вказана норма не передбачає одночасного застосування відстрочення сплати та зменшення розміру судового збору, що, в свою чергу, просить позивачу у своїй заяві. Крім того позивач не обґрунтував на яку суму він просить зменшити судовий збір.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати суду докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Відсутність фінансової платоспроможності позивача не є підставою для відстрочення від сплати судового збору.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (http://zakon0.rada.gov.ua/laws/show/980_030) право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

З огляду на викладені позивачем обставини, суд не знайшов обґрунтованих підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору та зменшення судового збору.

Отже позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору у розмірі 26 840,00 грн. або належним чином завірені документи на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору.

Також позивачем при зверненні до суду подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Вирішуючи вказану заяву по суті, суд зазначає наступне.

Згідно ч.1, 4 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Згідно п.56.21 ст.56 Податкового кодексу України у разі коли норма цього Кодексу чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі цього Кодексу, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або коли норми одного і того ж нормативно-правового акта суперечать між собою та припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, рішення приймається на користь платника податків.

Суд зазначає, що Податковим кодексом України встановлено місячний строк з моменту закінчення процедури адміністративного оскарження для оскарження рішення контролюючого органу у суді. В свою чергу, Кодексом адміністративного судочинства України встановлено тримісячний строк для звернення до суду, у випадку коли відбувалась процедура адміністративного оскарження рішення суб`єкту владних повноважень.

Проте, Податковим кодексом України передбачено прийняття рішення на користь платника податків у випадку, коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів суперечать між собою та припускають неоднозначне трактування прав та обов`язків платників податків.

З огляду на вищенаведене, суд зазначає, що тримісячний строк більш сприятливий для платника податків ніж місячний строк звернення до суду, у зв`язку з чим, суд доходить висновку, що строк звернення до суду з даною позовною заявою становить саме три місяці.

Як встановлено судом, 26.01.2022 року позивачем подано скаргу на рішення № від 13.01.2022 року про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску; 17.02.2022 року рішенням Державної податкової служби України №306/6/99-09-06-02-01-06 відмовлено в задоволенні вищезазначеної скарги позивача; позивачем отримано рішення за результатом розгляду скарги 23.02.2022 року, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції позивача на зазначеному рішенні.

Таким чином, суд доходить висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки строк звернення до суду з даною позовною заявою закінчився 23.05.2022 року, а позивач направив дану позовну заяву до суду - 08.08.2023 року, тобто зі спливом майже 1 року та 3 місяців.

Водночас, позивачем до позовної заяви додано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, яка обґрунтована введеним воєнним станом на території України, а також з посиланням на наказ №75 від 28.02.2022 року «Про простій підприємства».

Суд звертає увагу, що надана позивачем до позовної заяви копія наказу №75 від 28.02.2022 року «Про простій підприємства» є неналежної якості, яка не дає можливості ознайомитись з його змістом.

Щодо воєнного стану як підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №133/2022 від 14.03.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №259/2022 від 18.04.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України №341/2022 від 17.05.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №573/2022 від 12.08.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №573/2022 від 12.08.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №757/2022 від 07.11.2022 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №58/2023 від 06.02.2023 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України №254/2023 від 01.05.2023 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.

До закінчення строку, на який було введено воєнний стан, та за умови усунення загрози нападу чи небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності Президент України може прийняти указ про скасування воєнного стану на всій території України або в окремих її місцевостях, про що має бути негайно оголошено через засоби масової інформації.

Суд акцентує увагу, що позивачем не наведено жодних обставин, які пов`язані із введеним в Україні воєнним станом та які ускладнювали позивачу звернутися до суду з даною позовною заявою в строк, встановлений Кодексом адміністративного судочинства України.

Посилання на сам факт введеного в Україні воєнного стану не може бути поважною підставою для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. Оскільки сам факт пропуску строку повинен бути безпосередньо пов`язаний із обставинами, які істотно ускладнювали звернення до суду у встановлений законом строк та, які, в свою чергу, неопосередковано пов`язані із введеним воєнним станом в державі.

З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для поновлення позивачу пропущеного строку звернення до адміністративного суду, а тому заява позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене та у відповідності до Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова`підлягає залишенню без руху.

Для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду:

- документ про сплату судового збору у розмірі 26 840,00 грн. або належним чином завірені документи на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору.

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст.9, 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні заяви Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» про відстрочення сплати судового збору та зменшення судового збору відмовити.

В задоволенні заяви Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду відмовити.

Позовну заяву Державного підприємства «Виробниче об`єднання Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування рішення- залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви позивачу необхідно надати до суду:

- документ про сплату судового збору у розмірі 26 840,00 грн. або належним чином завірені документи на підтвердження звільнення позивача від сплати судового збору.

- заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Горбалінський