Справа № 580/2682/22
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2682/22 Суддя (судді) першої інстанції: Паламар П.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2023 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції у м.Києві про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту патрульної поліції у м.Києві, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати акт № 87/26 Департаменту патрульної поліції від 18.02.2022 за формою Н-1 (НПВ) розслідування нещасного випадку, який стався 10.10.2021 о 22 год. 45 хв. з інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1.;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції повторно провести розслідування нещасного випадку, який стався 10.10.2021 о 22 год. 45 хв. з інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1. відповідно до вимог Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705 та скласти акт за формою Н-1 (ПВ), за висновками якого вказати, що нещасний випадок трапився в період проходження служби і пов`язаний із виконанням службових обов`язків.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позов задовольнити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані відсутністю причинно-наслідкового зв`язку між порушенням службової дисципліни та травмуванням позивача, тому неможна вважати, що нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що наказом Управління №1 від 04.01.2022 на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за недотримання ним дисципліни при настанні нещасного випадку, а тому такий нещасний випадок є таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, введення в Україні воєнного стану враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції, що підтверджується витягом з послужного списку особової справи позивача (а.с.18).

Внаслідок надходження повідомлення про нещасний випадок, який трапився з позивачем 10.10.2021 (а.с.27), Комісією ДПП проведено розслідування нещасного випадку, в рамках якого встановлено, що відповідно до розстановки сил та засобів роти ТОР УПП в Черкаській області ДПП 10.10.2021 з 16 год. 00 хв. по 04 год. 00 хв. 11.10.2021 до несення служби позивач в екіпажі «Агат - 235» заступив на чергування на службовому автомобілі RENAULT DUSTER. 10.10.2021 близько 22 год. 28 хв. екіпаж «Агат - 235» отримав виклик на службовий планшет «Хуліганство» за адресою: м. Черкаси, вул. В. Чорновола, 69, магазин «АТБ» де було виявлено двох чоловіків серед яких був гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який поводив себе агресивно, виражався нецензурною лайкою в бік поліцейських та був з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Прямуючи до КНП «ЧОНД Черкаської обласної ради» для освідування на стан алкогольного сп`яніння, ОСОБА_2 почав поводити себе агресивно, тому працівники поліції прийняли рішення направитись до ЧРУП ГУНП в Черкаській області за адресою: м. Черкаси, вул. Пастерівська, 104. Близько 22 год. 45 хв., прибувши до ЧРУП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_2 відмовився залишати службовий автомобіль, тримаючись за ручку дверей автомобіля зсередини. Під час спроби лейтенанта поліції ОСОБА_3 відкрити двері службового автомобіля правопорушник у відповідь наніс йому удар ногою в область грудної ділянки. Для відбиття нападу на поліцейського лейтенант поліції ОСОБА_1 застосував спецзасіб сльозогінної та дратівливої дії, відповідно до статті 45 ЗУ «Про Національну поліцію». Після чого ОСОБА_2 вийшов зі службового автомобіля та на вимогу лейтенанта поліції ОСОБА_1 завести руки за спину зробив крок уперед і наніс поліцейському удар правою рукою в область лівої скроневої ділянки голови. Об 23 год. 55 хв., у зв`язку з погіршенням самопочуття, лейтенант поліції ОСОБА_1 викликав на місце події БШМД, яка доставила його до КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги», де після огляду чергового лікаря нейрохірурга йому було встановлено діагноз: ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин лівої скроневої ділянки. 11.10.2021 близько 09 год. 00 хв. ОСОБА_1 звернувся до лікаря невропатолога в ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», де після огляду лікаря його було госпіталізовано до стаціонарного відділення з діагнозом: ЗЧМТ, струс головного мозку (10.10.2021р.) цефалгічний синдром, помірна вегетативна лабільність та проходив стаціонарне лікування з 11.10.2021 по 23.10.2021.

Також наказом Департаменту патрульної поліції від 08.11.2021 №118 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію з метою встановлення причин та обставин можливого неналежного дотримання позивачем заходів особистої безпеки під час несення служби, за результатами якого складено висновок від 06.12.2021, відповідно до якого встановлено порушення, зокрема позивачем, службової дисципліни, що виразилась у недотриманні вимог пункту 10 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, пункту 1.1 доручення УПП в Черкаській області від 26.05.2020 № 6648, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026. Висновком запропоновано до позивача застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (а.с.50-55).

Наказом відповідача від 04.01.2022 №1 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (а.с.49).

За наслідками проведеного розслідування нещасного випадку відповідачем складено акт від 18.02.2022 № 87/26 за формою Н-1 (НВП) про розслідування нещасного випадку, що стався 10.10.2021 о 22 год. 45 хв. з інспектором взводу № 2 роти тактико-оперативного реагування УПП в Черкаській області ДПП лейтенантом поліції ОСОБА_1 , за висновком якого "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків".

Не погодившись з вказаним актом в частині не пов`язаності нещасного випадку з виконанням позивачем службових обов`язків, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що оскільки під час отримання позивачем травми в його діях встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у недотриманні вимог окремих положень Інструкцій та доручення, тому відповідач на підставі пп.3 п.8 розділу ІІІ Порядку №705 правомірно дійшов висновку про те, що нещасний випадок трапився з позивачем в період проходження служби, однак не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейських; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 3 ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Статут) поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України, утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини, знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів, поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень, дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. Статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Статуту).

Частиною 1 та 3 ст. 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами 1-4 ст. 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних,00дповідно до частин 1-8 ст. 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як встановлено судом, наказом ДПП УПП в Черкаській області від 04.01.2022 №1 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.1, 4, 11, 13 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, п.10 р.XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, пункту 1.1 доручення УПП в Черкаській області від 26.05.2020 № 6648, пункту 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, яке мало місце 10.10.2021 і виразилось у тому, що 10.10.2021 під час несення служби та опрацювання виклику «Хуліганство» знаходився без бронежилета і не здійснював безперервну відеофіксацію (а.с.49-55).

Зазначений наказ є чинним та матеріали справи не містять жодних доказів його оскарження позивачем.

Наказом МВС України від 05.10.2020 №705 затверджено Порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими (далі - Порядок №705), який визначає процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - орган (підрозділ) поліції).

Згідно з п.3-5 р.І Порядку № 705 нещасний випадок - це отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Розслідування проводиться в разі настання нещасного випадку, у тому числі про який своєчасно не повідомлено керівника органу (підрозділу) поліції.

Спеціальне розслідування проводиться в разі: нещасного випадку із смертельним наслідком; групового нещасного випадку; гострого професійного захворювання (отруєння), що призвело до тяжких чи смертельних наслідків; нещасних випадків, факт настання яких установлено в судовому порядку; нещасних випадків, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого поліцейського; зникнення поліцейського під час виконання службових обов`язків.

Відповідно до п.1-4 р.ІІ Порядку №705 про кожний нещасний випадок потерпілий поліцейський або особа, яка його виявила, негайно повідомляє прямому керівникові.

Прямий керівник після отримання відомостей про настання нещасного випадку зобов`язаний:

- терміново організувати надання домедичної допомоги потерпілому поліцейському, забезпечити (за потреби) його направлення до закладу охорони здоров`я;

- негайно повідомити про нещасний випадок керівникові органу (підрозділу) поліції та посадовій особі з державного нагляду за охороною праці;

- зберегти до прибуття комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку та устаткування в такому стані, у якому вони були на момент нещасного випадку (якщо це не загрожує життю чи здоров`ю інших осіб), ужити необхідних заходів для запобігання таким випадкам.

Керівник органу (підрозділу) поліції, де стався нещасний випадок, наказом не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок утворює комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Пунктом 4 р.ІІІ Порядку № 705 визначено, що за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

Відповідно до п.7 р.ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію", унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Згідно з п.8 р.ІІІ Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України "Про Національну поліцію";

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

Відповідно до п.1 Примітки до додатку №2 до Порядку №705, якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, це позначається великими літерами ПВ (Н-1/ПВ), якщо нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, це позначається великими літерами НПВ (Н-1/НПВ).

З наведеного вбачається, якщо під час розслідування нещасного випадку буде встановлено наявність обставини вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, такий нещасний випадок не вважається пов`язаним із виконанням службових обов`язків, внаслідок чого складається акт за формою Н-1 (НПВ).

Таким чином, оскільки відповідачем було встановлено наявність обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що в день при настанні нещасного випадку 10.10.2021 під час несення служби та опрацювання виклику «Хуліганство» позивач знаходився без бронежилета і не здійснював безперервну відеофіксацію, за що наказом ДПП УПП в Черкаській області від 04.01.2022 №1 його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження, Комісія відповідача дійшла вірного висновку, що нещасний випадок стався з позивачем в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, а тому правомірно складено акт розслідування нещасного випадку №87/26 від 18.02.2022 за формою Н-1 (НПВ).

У своїй апеляційній скарзі позивач зазначає про необхідність наявності причинно-наслідкового зв`язку між порушенням службової дисципліни та обставиною настання нещасного випадку для висновку, що нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, із посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 21.10.2019 №520/10392/18.

Колегія суддів зазначає, що у справі №520/10392/18, що переглядалась Верховним Судом, на висновки якого посилається апелянт, спірні правовідносини регулювались наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 № 1346 затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (далі - Порядок №1346), відповідно до п.3.11 якого Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, зокрема, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

Тобто, положення п.3.11 Порядку №1346 передбачали наявність відповідного причинно-наслідкового зв`язку між порушенням потерпілим службової (трудової) дисципліни та настанням нещасного випадку, тобто, що нещасний випадок стався внаслідок такого порушення.

В той же час, положення п.8 р.ІІІ Порядку №705 не передбачають умови, що нещасний випадок трапився внаслідок вчинення потерпілим дисциплінарного проступку, а визначають наявність самої обставини вчинення потерпілим поліцейським діяння, яке є дисциплінарним проступком, що виключає віднесення нещасного випадку то тих, які пов`язані з виконанням службових обов`язків та унеможливлюють складання акта за формою Н-1 (ПВ).

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо правомірності дій відповідача під час складання акту від 18.02.2022 №87/26 за формою Н-1 (НПВ) та відсутності підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують. При цьому, колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 27 липня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови складено 10 серпня 2023 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма