Справа № 420/3461/23
Суддя: Лебедєва Г.В.
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3461/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Лебедєвої Г.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Дубінєвіч М.Г.,

представника відповідача Кальницької М.І.,

розглянувши в судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за позовом Державної установи Місцеві дороги Херсонщини до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача ТОВ Мего ЛТД про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу,-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Державної установи Місцеві дороги Херсонщини до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача ТОВ Мего ЛТД про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року за предметом закупівлі «Поточний cередній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий Кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що згідно інформації, розміщеної в системі Рrozorro за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-09-21-007864-b Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області на підставі наказу від 30.01.2023 року №2-з було розпочато моніторинг процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b.

03.02.2023 року відповідачем опублікований Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b, у якому зазначено, що на порушення абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «МЕГО ЛТД» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, а визнав переможцем ТОВ «МЕГО ЛТД» та уклав з ним договір про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ ціною 25 899 999,00 гривень з ПДВ.

Як наслідок, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ.

Однак, позивач з вказаним висновком Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області не погоджується, що стало підставою його оскарження у судовому порядку.

У своїх доводах щодо протиправності висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року, позивач посилається на таке.

Позивач наголошує, що відповідно підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації на підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю» Замовник установив вимогу про надання учасниками наступних документів:

Сканована копія з оригіналу Балансу підприємства за останній звітний період;

Сканована копія з оригіналу Звіту про фінансові результати за останній звітний період;

Сканована копія з оригіналу Звіту про рух грошових коштів за останній звітний період.

На підтвердження наявності фінансової спроможності необхідно подати оригінал довідки або довідок (у разі відкриття рахунків у декількох банках) з обслуговуючого банку або обслуговуючих банків (у разі відкриття рахунків у декількох банках) про відкриття рахунку та відсутність (наявність) заборгованості за кредитами, датована або датовані не більше місячної давнини відносно дати кінцевого терміну подання тендерних пропозицій (в якій чи яких повинна бути інформація про наявність або відсутність заборгованості за кредитними угодами.

Позивач стверджує, що на виконання вказаної вище вимоги ТОВ «МЕГО ЛТД» в своїй тендерній пропозиції надало копії Фінансової звітності малого підприємства, лист пояснення, Довідки про наявність відкритих рахунків в банківських установах та Довідки щодо наявної/відсутньої заборгованості по кредитним зобов`язанням, а тому замовник вважав, що ТОВ «МЕГО ЛТД» в повній мірі виконало вимоги тендерної документації.

Позивач вважає, що оскільки кінцевим строком для подання тендерних пропозицій замовником було визначено 22.10.2020 року, то станом на дату подання тендерної пропозиції у ТОВ «МЕГО ЛТД» були об`єктивні підстави для надання проміжної фінансової звітності за перше півріччя 2020 року.

З цих підстав позивач вказує, що фінансову спроможність учасника закупівлі об`єктивно можливо було перевірити саме на підставі фінансової звітності за 2020 рік.

Також у своїх доводах позивач посилався на те, що вимога Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області щодо припинення зобов`язань за договором про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ є неправомірною, оскільки господарський договір, укладений між юридичними особами, може бути розірваний лише за згодою сторін або у судовому порядку, але для цього повинні бути причини такого розірвання.

Ухвалою суду від 20.03.2023 року відкрито провадження у справі № 420/3461/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України.

Ухвалою суду від 22.05.2023 року залучено до участі у справі № 420/3461/23 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача, товариство з обмеженою відповідальністю Мего ЛТД ( 21036, м. Вінниця, Хмельницьке шосе, 13, к. 219).

Ухвалою суду від 22.05.2023 року вирішено розгляд справи №420/3461/23 проводити в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21.06.2023 року 10 год. 30 хв.

У судове засідання, призначене на 21.06. 2023 року, учасники справи не з`явилися про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та завчасно.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу технічного засобу не здійснювалося.

Ухвалою суду від 21.06.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 02.08.2023 року о 12 год. 00 хв.

У судове засідання, призначене на 02.08.2023 року, з`явився представник відповідача.

Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - ТОВ Мего ЛТД, у судове засідання не з`явився, про місце, дату і час судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно.

Згідно з ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З урахуванням викладеного, суд продовжив розгляд справи у судовому засіданні 02.08.2023 року за відсутності представників позивача та третьої особи.

Позиція відповідача

У судовому засіданні під час розгляду справи по суті у вступному слові та дебатах представник відповідача проти задоволення позову заперечував.

24.03.2023 року відповідачем подано відзив на позовну заяву з додатками.

Відповідно до відзиву, відповідач з позовними вимогами не погоджується, з огляду на наступне.

Так, відповідач зазначив, що 30.01.2023 на підставі частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпункту 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, начальником Управління прийнято наказ «Про початок моніторингу процедури закупівлі» за ID: UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року.

Підставою для проведення моніторингу закупівлі стала інформація, отримана від органів державної влади, а саме відповідно до звернення Херсонської обласної прокуратури №15/2-13вих-23 від 20.01.2023 року (копія листа додається).

Виходячи з викладеного, відповідач вважає, що в Управління були законні підстави щодо проведення моніторингу вищезазначеної закупівлі.

Моніторинг проведено у термін з 31.01.2023 по 03.02.2023. Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон); розгляду тендерної пропозиції; відповідності повідомлення з вимогами про усунення невідповідностей вимогам Закону; своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

За результатами проведеного моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «МЕГО ЛТД», яка допущена до аукціону та подальшому визначена переможцем торгів, не відповідає умовам тендерної документації Замовника.

Так, відповідно до підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо підтвердження фінансової спроможності учасників переліком документів в тому числі і скановану копію з оригіналу Балансу підприємства за останній звітний період та скановану копію з оригіналу Звіту про фінансові результати за останній звітний період.

Також, в ході проведення моніторингу встановлено, що учасники не зверталися до Замовника з приводу внесення змін або уточнень щодо вищезазначеної вимоги.

У свою чергу, відповідач, посилається на те, що частиною першою статті 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік; проміжна фінансова звітність складається за результатами першого кварталу, першого півріччя, дев`яти місяців.

Отже, Замовником встановлена вимога щодо надання учасниками саме фінансової звітності за 2019 рік.

Однак, учасник ТОВ «МЕГО ЛТД» у складі своєї пропозиції надав баланс на 30.06.2020 (форма № 1-м) та звіт про фінансові результати за І півріччя 2020 року (форма № 2-м), тобто проміжну фінансову звітність, чим не дотримано вимоги підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації.

Відповідно до абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника у разі, якщо вона не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Однак, як стверджує відповідач, на порушення абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону, Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «МЕГО ЛТД» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, а визнав переможцем ТОВ «МЕГО ЛТД» та уклав з ним договір про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ ціною 25 899 999,00 гривень з ПДВ.

Відповідно до пункту 3 констатуючої частини висновку моніторингу, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим, через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало замовника здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Всупереч доводам позивача відповідач наполягає, що виявлене порушення не може вважатися формальним порушенням, яке не пов`язано із забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель.

Таким чином, оскаржений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року відповідач вважає законним та обґрунтованим.

Від третьої особи пояснення по суті справи до суду не надійшли.

Розглянувши подані заяви по суті справи та докази для їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступні обставини та факти.

Позивач Державна установа Місцеві дороги Херсонщини був Замовником процедури закупівлі (відкриті торги) UА-2020-09-21-007864-b за предметом «Поточний cередній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий Кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області».

Рішенням тендерного комітету від 21.09.2020 року №441 затверджено Тендерну документацію на закупівлю послуг: «Поточний cередній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий Кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області» (а.с. 9).

Згідно протоколу №535 від 18.11.2020 року засідання тендерного комітету Державної установи Місцеві дороги Херсонщини встановлено, що за результатами аукціону найбільш економічно вигідною пропозицією є тендерна пропозиція учасника торгів ТОВ «МЕГО ЛТД». Вирішили: Визначити переможцем торгів на закупівлю послуг «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області» - ТОВ «МЕГО ЛТД». Прийняти рішення про намір укласти договір про закупівлю з переможцем.» (а.с. 9-11).

08.12.2020 року між Державною установою Місцеві дороги Херсонщини (Замовник) та ТОВ «МЕГО ЛТД» (Підрядник) укладений Договір на закупівлю №183/ДУ, щодо надання послуг: Поточний cередній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий Кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області» 45230000-8. Ціна договору 25 899 999,00 гривень з ПДВ (а.с. 12-20).

22.02.2021 року сторонами Договору на закупівлю №183/ДУ від 08.12.2020 року укладено Додаткову угоду №1 з додатками (а.с. 21-23).

Листом від 20.01.2023 року №15/2-1-13вих-23 Херсонська обласна прокуратура звернулась до Південного офісу Держаудитслужби з проханням провести моніторинг закупівлі № UA-2020-09-21-007864-b. У листі зазначено, що за результатами цієї закупівлі з переможцем ТОВ «Мего ЛТД» укладено договір №183/ДУ від 08.12.2020 року про виконання робіт на суму 25,9 млн грн. За даними пошуково-аналітичної системи « 007.org.ua» кошти за вказаним договором не сплачувались (а.с. 123-124).

30.01.2023 року начальником Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області прийнято наказ №2-з «Про початок моніторингу процедури закупівлі» за ID: UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року.

Моніторинг проведено у термін з 31.01.2023 по 03.02.2023.

03.02.2023 року затверджений Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b (а.с. 119-122).

У Висновку зазначено, що за результатами проведеного моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «МЕГО ЛТД», яка допущена до аукціону та подальшому визначена переможцем торгів, не відповідає умовам тендерної документації Замовника.

У пункті 3 Висновку «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» зазначено, що Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Заперечення на висновок не подавались.

Не погоджуючись із Висновком Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 № 2939-XII визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні.

Відповідно до статті 2 цього Закону, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно зі ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно підпункту 3 пункту 4 Положення про Державну аудиторську службу України, остання реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п. 7 Положення).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, встановлені Законом України Про публічні закупівлі від 25.12.2015 № 922-VIII.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

За визначенням статті 1 Закону України Про публічні закупівлі, публічна закупівля (далі - закупівля) - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель; учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі; переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації; моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України Про публічні закупівлі, до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.

Частиною третьою статті 7 Закону України Про публічні закупівлі визначено, що уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

На час виникнення спірних правовідносин, порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений статтею 8 Закону України Про публічні закупівлі.

Так, відповідно до ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом. Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень. У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку. У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Як вбачається з висновку, складеного Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року, предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон); розгляду тендерної пропозиції; відповідності повідомлення з вимогами про усунення невідповідностей вимогам Закону; своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Державна установа «Місцеві дороги Херсонщини» (далі - Замовник) на 2020 рік; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію, що затверджена рішенням тендерного комітету від 21 вересня 2020 року № 441; пропозиції учасників ТОВ «Миколаївбудцентр», ТОВ ПІВДЕНЬ-ДОРБУД, ПрАТ Хмельницьке ШВУ №56, дочірнє підприємство «ЛИДЕР». ТОВ «МЕГО ЛТД», ТОВ «Інвестиційно-будівельне підприємство «Гарант», ТОВ «ДОРБУДКАПІТАЛ», ТОЇ «ЕКСПОДОР», ТОВ «ЮНІЯ-ТРАНС»; протокол розгляду тендерних пропозицій від 12.11.2020; вимоги Замовника про усунення невідповідностей від 10.11.2020; повідомлення про намір укласти договір від 18.11.2020; договір про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ.

За результатами проведеного моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція ТОВ «МЕГО ЛТД», яка допущена до аукціону та подальшому визначена переможцем торгів, не відповідає умовам тендерної документації Замовника. Так, відповідно до підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо підтвердження фінансової спроможності учасників переліком документів в тому числі і скановану копію з оригіналу Балансу підприємства за останній звітний період та скановану копію з оригіналу Звіту про фінансові результати за останній звітний період. Також, в ході проведення моніторингу встановлено, що учасники не зверталися до Замовника з приводу внесення змін або уточнень щодо вищезазначеної вимоги.

Відповідно до статті 1 Розділу 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», фінансова звітність - звітність, що містить інформацію про фінансовий стан та результати діяльності підприємства. Частиною першою статті 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік; проміжна фінансова звітність складається за результатами першого кварталу, першого півріччя, дев`яти місяців.

Таким чином, Замовником встановлена вимога щодо надання учасниками саме фінансової звітності за 2019 рік.

На виконання зазначених вимог учасник ТОВ «МЕГО ЛТД» у складі своєї пропозиції надав баланс на 30.06.2020 (форма № 1-м) та звіт про фінансові результати за І півріччя 2020 року (форма № 2-м), тобто проміжну фінансову звітність, чим не дотримано вимоги підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації.

Однак, на порушення абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «МЕГО ЛТД» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, а визнав переможцем ТОВ «МЕГО ЛТД» та уклав з ним договір про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ ціною 25 899 999,00 гривень з ПДВ.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції встановлено порушення вимог абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону.

У пункті 3 Висновку «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» зазначено, що Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Заперечення на висновок не подавались.

Щодо підстав оскарження Висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року.

Позивач стверджує, що на підтвердження наявності фінансової спроможності ТОВ «МЕГО ЛТД» в своїй тендерній пропозиції надало копії Фінансової звітності малого підприємства, лист пояснення, Довідки про наявність відкритих рахунків в банківських установах та Довідки щодо наявної/відсутньої заборгованості по кредитним зобов`язанням, а тому замовник вважав, що ТОВ «МЕГО ЛТД» в повній мірі виконало вимоги тендерної документації.

Позивач вважає, що оскільки кінцевим строком для подання тендерних пропозицій замовником було визначено 22.10.2020 року, то станом на дату подання тендерної пропозиції у ТОВ «МЕГО ЛТД» були об`єктивні підстави для надання проміжної фінансової звітності за перше півріччя 2020 року.

З цих підстав позивач вказує, що фінансову спроможність учасника закупівлі об`єктивно можливо було перевірити саме на підставі фінансової звітності за 2020 рік.

Надаючи оцінку наведеним обставинам справи, суд критично оцінює вказані доводи позивача з огляду на таке.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, відповідно до підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації Замовник встановив вимогу щодо підтвердження фінансової спроможності учасників переліком документів в тому числі і скановану копію з оригіналу Балансу підприємства за останній звітний період та скановану копію з оригіналу Звіту про фінансові результати за останній звітний період.

У ході проведення моніторингу встановлено, що учасники не зверталися до Замовника з приводу внесення змін або уточнень щодо вищезазначеної вимоги.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», фінансова звітність - звітність, що містить інформацію про фінансовий стан та результати діяльності підприємства.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», підприємства зобов`язані складати фінансову звітність на підставі даних бухгалтерського обліку.

Фінансова звітність підписується керівником (власником) підприємства або уповноваженою особою у визначеному законодавством порядку та бухгалтером або особою, яка забезпечує ведення бухгалтерського обліку підприємства. У разі якщо бухгалтерський облік підприємства ведеться підприємством, що провадить діяльність у сфері бухгалтерського обліку та/або аудиторської діяльності, фінансову звітність підписують керівник підприємства або уповноважена особа, а також керівник підприємства, що провадить діяльність у сфері бухгалтерського обліку та/або аудиторської діяльності, або уповноважена ним особа. При цьому відповідальність підприємства, що провадить діяльність у сфері бухгалтерського обліку та/або аудиторської діяльності, визначається законом та договором про надання бухгалтерських послуг.

Фінансову звітність підприємства, що становить суспільний інтерес, підписують керівник або уповноважена особа у визначеному законодавством порядку та головний бухгалтер. Фінансова звітність недержавних пенсійних фондів та інститутів спільного інвестування підписується у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідальність за своєчасне та у повному обсязі подання та оприлюднення фінансової звітності несе уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством, або власник відповідно до законодавства та установчих документів.

Згідно з ч. 3 ст. 11 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», для мікропідприємств, малих підприємств, непідприємницьких товариств і представництв іноземних суб`єктів господарської діяльності, крім тих, що зобов`язані складати фінансову звітність за міжнародними стандартами, встановлюється скорочена за показниками фінансова звітність у складі балансу та звіту про фінансові результати.

Стаття 13 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначає, що звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік. Проміжна фінансова звітність складається за результатами першого кварталу, першого півріччя, дев`яти місяців. Крім того, відповідно до облікової політики підприємства фінансова звітність може складатися за інші періоди.

Звітний період для складання фінансової звітності про виконання бюджетів визначається Бюджетним кодексом України.

Перший звітний період новоствореного підприємства може бути менш як 12 місяців, але не більш як 15 місяців.

Звітним періодом підприємства, що ліквідується, є період з початку звітного року до дати прийняття рішення про його ліквідацію.

З аналізу викладеного слідує, що за загальним правилом звітним періодом для складання фінансової звітності є календарний рік. При цьому, виключень з цього правила для малих підприємств або інших підприємств Законом не визначено.

Враховуючи викладене суд погоджується з доводами відповідача про те, що відповідно до змісту підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації, затвердженої 21.09.2020 року, Замовником встановлена вимога щодо надання учасниками фінансової звітності саме за 2019 рік, як за останній звітний період.

Проте, як встановлено під час процедури моніторингу закупівлі та не заперечується позивачем, учасник ТОВ «МЕГО ЛТД» у складі своєї пропозиції надав баланс на 30.06.2020 (форма № 1-м) та звіт про фінансові результати за І півріччя 2020 року (форма № 2-м), тобто проміжну фінансову звітність, чим не дотримано вимоги підпункту 1.4. пункту 1 розділу І Додатку №1 до тендерної документації (а.с. 24-25).

Як вбачається з оспорюваного висновку, за результатами моніторингу відповідачем встановлено порушення п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України Про публічні закупівлі.

Відповідно до абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію учасника у разі, якщо вона не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

Однак, на порушення абзацу другого пункту 1 частини 1 статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «МЕГО ЛТД» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону, а визнав переможцем ТОВ «МЕГО ЛТД» та уклав з ним договір про закупівлю від 08.12.2020 №183ДУ ціною 25 899 999,00 гривень з ПДВ.

Відповідно до пункту 3 констатуючої частини висновку моніторингу, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим, через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області зобов`язало замовника здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/ нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд погоджується, з такими висновками відповідача (порушення законодавства у сфері публічних закупівель, яке є значущим, через необ`єктивне та упереджене визначення переможця процедури закупівлі).

Ці висновки знайшли своє документальне та нормативне підтвердження, що свідчить про обґрунтованість прийнятого висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року.

Що стосується доводів представника позивача про те, що у органів фінансового контролю відсутні повноваження зобов`язувати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору та вимагати розірвання господарських договорів.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі визначає Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552.

Відповідно до п. 3 розділу ІІІ Порядку № 552 у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Згідно ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

При цьому частиною 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено порядок дій замовника державної закупівлі, в разі виявлення за наслідками проведення моніторингу порушень чинного законодавства при здійсненні державної закупівлі. Законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Тобто, виходячи із структури та змісту частини 8 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.

В постанові від 24 січня 2023 року по справі №280/8475/20 Верховний Суд зазначив, що ЗУ «Про публічні закупівлі» на відповідача покладений обов`язок зазначити три варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо розірвання договору, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим. Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір про закупівлю не було б укладено.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 203 ЦК України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.

З оскаржуваного висновку UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року слідує, що Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області конкретизовано яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року по справі №420/693/21, від 10 листопада 2022 року по справі №200/10092/20, від 24 січня 2023 року по справі №280/8475/20, від 31 січня 2023 року по справі №260/2993/21, від 09 лютого 2023 року по справі № 520/6848/21, від 28 лютого 2023 року по справі № 160/5952/20, від 23 березня 2023 року по справі №400/4705/20.

За таких підстав, доводи представника позивача про те, що у органів фінансового контролю відсутні повноваження зобов`язувати суб`єктів господарювання до розірвання господарського договору та вимагати розірвання господарських договорів, є необґрунтованими.

Інших суттєвих доводів та/або доказів в обґрунтування неправомірності висновку UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року позивачем не наведено та не надано.

Що стосується посилання відповідача на провадженні у справі №916/1032/23 про визнання недійсним договору про закупівлю робіт за рахунок бюджетних коштів №183-ДУ від 08.12.2020р, між Державною установою Міські дороги Херсонщини та Товариством з обмеженою відповідальністю МЕГО ЛТД, то згідно даних з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.03.2023 року повернуто позовну заяву заступника керівника Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби в особі Департаменту інфраструктури Херсонської обласної державної адміністрації до відповідачів Державної установи Міські дороги Херсонщини та Товариства з обмеженою відповідальністю МЕГО ЛТД.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст. 2 КАС України які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на зазначене, відповідно до основних засад адміністративного судочинства, вимог законодавства України, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Державної установи Місцеві дороги Херсонщини про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-09-21-007864-b від 03.02.2023 року за предметом закупівлі «Поточний cередній ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення 0220404 Давидів Брід - Калинівське - Бобровий Кут на ділянці км 24+600 - км 28+400 в Херсонській області» є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Підстави для розподілу судових витрати відсутні.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 76, 77, 78, 80, 120, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Державної установи Місцеві дороги Херсонщини до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ТОВ Мего ЛТД про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано судом 09.08.2023 року.

Суддя Г. В. Лебедєва

.