Справа № 120/11855/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 серпня 2023 р. Справа № 120/11855/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши в м. Вінниці матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 ) до Сутисківської селищної ради (, місцезнаходження: просп. Перемоги, буд. 21, смт. Сутиски, Тиврівський район, Вінницька область, 23320) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

04.08.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Сутисківської селищної ради.

Позовні вимоги обґрунтовуються протиправною бездіяльністю відповідача при розгляді заяви позивача про отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства площею по 2 га на території Сутисківської селищної ради, поза межам населеного пункту, за кадастровим номером :01:001:0231, площею 14,1413 га, цільове призначення 16.00 землі запасу.

Позивач зазначає, що 25.11.2021 він звернувся до відповідача з заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства площею 14,1413 га на території Сутисківської селищної ради. Оскільки на найближчому засіданні селищної ради подана ним заява не була розглянута, позивач 13.12.2021 звернувся до відповідача з заявою, у якій просив розглянути подану заяву щодо надання відповідного дозволу.

Листом № 288 від 23.12.2021 Сутисківська селищна рада повідомила заявника про те, що 13.12.2021 заява про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність розглядалася на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин, природокористування, будівництва та благоустрою. Постійна комісія рекомендувала селищній раді відмовити в задоволенні поданої заяви. 15.12.2021 заява ОСОБА_1 розглядалася на засіданні селищної ради, однак рішення з цього питання не було прийнято.

Позивач зазначає, що відтоді його заява відповідачем не розглядалася, що, на його думку, свідчить про протиправну бездіяльність Сутисківської селищної ради щодо розгляду його заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства.

Відтак з метою захисту своїх прав позивач просить зобов`язати відповідача на найближчому засіданні сесії прийняти рішення, яким надатипозивачу дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства площею по 2 га на території Сутисківської селищної ради, поза межам населеного пункту за кадастровим номером :01:001:0231, площею 14,1413 га, цільове призначення 16.00 землі запасу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що таку заяву належить залишити без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує зі змісту адміністративного позову, що позивач оскаржує протиправну бездіяльність Сутисківської селищної ради щодо розгляду його заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для ведення особистого селянського господарства.

При цьому з долучених до позовної заяви матеріалів видно, що із заявою про надання відповідного дозволу позивач звернувся до відповідача ще 25.11.2021, а листом № 288 від 23.12.2021 відповідач повідомив позивача про те, що подана ним заява розглядалася селищною радою, однак рішення за результатами розгляду цього питання не прийнято.

Суд зауважує, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Приписами частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.

Отже, в силу імперативних вимог закону звернення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою має бути розглянуто органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування в місячний строк, а тому по завершенню такого строку розпочав свій перебіг шестимісячний строк для звернення позивача до суду з позовом про оскарження бездіяльності, яка полягала у нерозгляді (несвоєчасному/неналежному) розгляді цієї заяви.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 19 серпня 2021 року у справі № 202/6015/17 (2-а/202/251/2017).

З огляду на викладене суд доходить висновку, що станом на дату подання адміністративного позову (04.08.2023) закінчився встановлений законом шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, адже про порушення своїх прав та законних інтересів позивач дізнався після отримання листа відповідача від 23.12.2021, зі змісту якого слідує, що селищна рада не розглянула відповідну заяву позивача у передбачений Земельним кодексом України строк.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Втім, позивач вказаних вимог закону не виконав та разом з позовною заявою не подав клопотання (заяву) про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами поважності його пропуску.

Суд враховує, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 02.03.2020 у справі № 420/4352/19, від 13.04.2020 у справі № 520/11334/18, від 17.09.2020 у справі № 186/1881/19, від 06.11.2020 у справі № 826/14116/18.

Також суд зазначає, що небажання особи дізнатися про порушення своїх прав та не вчинення активних дій для їх відновлення не може визнаватися поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 в справі № 240/12017/19 зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Таким чином, щодо відліку строку звернення до адміністративного суду, то суд зазначає, що порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен дізнатися", що містяться в ч. 2 ст. 122 КАС України дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку позивача знати про стан своїх прав. Відтак при визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності).

А згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 806/2321/16, поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду повинен доводити саме заявник.

Пунктами 3, 5 частини першої статті 171 КАС України визначено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, за змістом частини першої, другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з установленням позивачу строку для усунення виявлених судом недоліків шляхом подання до суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до суду з цим позовом з наданням доказів поважності причин його пропуску, або ж наведення обґрунтованих письмових пояснень щодо дотримання строку звернення до суду у цій справі з наданням належних і допустимих доказів на їх підтвердження.

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Сутисківської селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині цієї ухвали, протягом 10 (десяти) днів з дня вручення (отримання) копії ухвали.

3. Копію ухвали надіслати позивачу для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович