Справа № 340/984/22
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

09 серпня 2023 року м. Дніпросправа № 340/984/22

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

розглянувши в порядку

письмового провадження

в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року (головуючий суддя Брегей Р.І.) про зміну способу і порядку виконання судового рішення в адміністративній справі

за заявою Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса)

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

про визнання дій протиправними, зобов`язання здійснити перерахунок та виплату пенсії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі Відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо відмови у перерахунку пенсії в повному обсязі виходячи з 90% грошового забезпечення без обмеження розміром десятьма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити перерахунок та виплату пенсії виходячи з 90% грошового забезпечення без обмеження розміром десятьма прожитковими мінімумами для осіб, які втратили працездатність починаючи з 01 квітня 2019 року.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року у справі №340/984/22, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2022 року, позов ОСОБА_1 задоволено, а саме:

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо обмеження максимальною величиною виплати нарахованого основного розміру пенсії ОСОБА_1 за період з 01 квітня 2019 року.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області виплачувати ОСОБА_1 з 01 квітня 2019 року основний розмір пенсії, не застосовуючи обмеження граничною величиною, та врахувавши правові висновки Кіровоградського окружного адміністративного суду у рішенні від 03 грудня 2018 року у справі №1140/2825/18.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області доплатити ОСОБА_1 додаткові кошти за період 01 квітня 2019 року з урахуванням раніше сплачених коштів.

13.09.2022 Кіровоградський окружний адміністративний суд видав виконавчі листи №340/984/22, якими:

- зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області виплачувати ОСОБА_1 з 01 квітня 2019 року основний розмір пенсії, не застосовуючи обмеження граничною величиною, та врахувавши правові висновки Кіровоградського окружного адміністративного суду у рішенні від 03 грудня 2018 року у справі №1140/2825/18 (а.с. 103)

- зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області доплатити ОСОБА_1 додаткові кошти за період 01 квітня 2019 року з урахуванням раніше сплачених коштів (а.с. 109).

21.09.2022 старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Красною А.О. відкрито виконавче провадження з виконання зазначених виконавчих листів.

17.05.2023 до Кіровоградського окружного адміністративного суду звернувся старший державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Красна А.О. із заявою про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду в адміністративній справі №340/984/22, шляхом: стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 нараховану доплату у розмірі 295 152,48 грн.

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у справі №340/984/22 заяву Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зміну способу і порядку виконання судового рішення задоволено частково, а саме: змінено спосіб і порядок виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 21 березня 2022 року у справі №340/984/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про зобов`язання перерахувати пенсію і доплатити кошти на стягнення коштів у сумі 127 790,46 грн за період з 01 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року за рахунок коштів, які надходять з Державного бюджету України, в іншій частині вимог відмовлено у задоволенні заяви.

Відповідач, не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, оскаржив її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про зміну способу і порядку виконання судового рішення.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема тим, що суд першої інстанції не дослідив належним чином тих обставин, що задоволення заяви державного виконавця призведе до зміни позовних вимог і предмету позову, так як Позивачем в адміністративному позові не порушувалось питання про стягнення з Відповідача суми боргу в розмірі 127 790,46 грн.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

При цьому положеннями ч. 1 ст. 370 КАС України наголошується на тому, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Отже, зазначені приписи чинного законодавства свідчать, що судове рішення, що набрало законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судове рішення, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

Частини 1, 3 стаття 378 КАС України визначає, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти вжиття адміністративним судом нових заходів для реалізації рішення. Колегія суддів вважає, що такі заходи повинні забезпечити виконання конкретного судового рішення і не поширюватися на відносини, які виникли після його ухвалення.

Вказана норма не містить виключного переліку обставин, що є підставою для вирішення питання про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Під зміною способу та порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленим судом. Спосіб та порядок виконання рішення суду може бути змінений за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів.

Під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

В спірному випадку відсутні обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, відповідно, судом не встановлено підстав, передбачених частиною третьою статті 378 КАС України, для зміни способу або порядку виконання судового рішення в цій справі.

Обставини, які зазначив суд першої інстанції як підстави для зміни способу і порядку виконання рішення, не є такими обставинами у розумінні частини третьої статті 378 КАС.

Фактично неможливість здійснення виплати перерахованої суми пенсії орган Пенсійного фонду обґрунтовує відсутністю бюджетного фінансування.

Невиконання або не належне виконання судового рішення є підставою для звернення Позивача до суду із заявою в порядку статті 383 КАС України, яка регулює питання визнання протиправними рішень, дій або бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень Відповідачем на виконання рішення суду, а не для зміни способу або порядку виконання такого рішення.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що зміна способу і порядку виконання рішення суду у даній справі про зобов`язання пенсійного органу здійснити виплату на стягнення такої виплати фактично є зміною резолютивної частини рішення та вирішенням позовних вимог, які не було заявлено при поданні позовної заяви, а відтак є неможливою.

Зазначені обставини свідчать про те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення заяви Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду в адміністративній справі №340/984/22.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи не повно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення питання, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, однак зроблені судом першої інстанції висновки не відповідають фактичним обставинам справи, ухвалу суду першої інстанції у даній справі про задоволення заяви про зміну способу і порядку виконання судового рішення прийнято з порушенням норм процесуального права, і тому остання підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 311, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 травня 2023 року у справі №340/984/22 скасувати.

В задоволенні заяви Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №340/984/22 відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов