Справа № 400/2791/20
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2023 р. справа № 400/2791/20
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд, у складі судді Мороза А.О., в спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін, в письмовому провадженні, розглянув адміністративну справу

за позовомдержавної установи "Миколаївська державна сільськогосподарська дослідна станція інституту зрошуваного землеробства Національної академії аграрних наук України", вул. Центральна, 17, с. Полігон, Вітовський район, Миколаївська область, 57217,

до відповідачаУправління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, вул. Спаська, 42-а, м. Миколаїв, 54001,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивачатовариство з обмеженою відповідальністю "Кворум-Нафта", вул. Гречишникова, 52-В, м. Миколаїв, 54003,

провизнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу UA-M-2020-06-25-000028,

В С Т А Н О В И В:

Державна установа Миколаївська державна сільськогосподарська дослідна станція інституту зрошувального землеробства Національної академії аграрних наук України (далі позивач) звернулась з позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу (UA-М-2020-06-25-000028) закупівлі «Дизельне паливо» ДК 021:2015-09130000-9 (ідентифікатор закупівлі UA-2020-05-12-003115-b).

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що у позивача як замовника не було підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника ТОВ «Кворум-Нафта», оскільки позивачем було перевірено дані з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (далі ЄДР) через загальнодоступний безкоштовний запит і в ньому містилась вся необхідна інформація, в тому числі доступний обсяг інформації щодо кінцевого бенефіціарного власника, а також даним учасником запропоновано найнижчу ціну.

Позовна заява залишалась без руху.

Судом відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням учасників справи та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якої просив відмовити у задоволенні позову та зазначив, що під час моніторингу закупівлі UA-2020-05-12-003115-b було встановлено порушення невідхилення учасника при наявності підстави, передбаченої п. 9 ч. 1 ст. 17 Закону України Про публічні закупівлі, а саме відсутність у ЄДР інформації учасника ТОВ «Кворум-Нафта» про кінцевого бенефіціарного власника (дата народження кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, країна громадянства, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу)

Ухвалою відмовлено у задоволенні клопотання Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про заміну відповідача.

Ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, товариство з обмеженою відповідальністю "КВОРУМ-НАФТА".

Від третьої особи до суду надійшли письмові пояснення, в яких вона зазначила, що в безкоштовному доступі відсутня інформація про дату народження кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, країни громадянства, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу).

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Вирішуючи спір, суд враховує наступне.

15.05.20 р. позивачем було оголошено закупівлю за предметом код ДК 021:2015:09130000-9 Дизельне паливо (ідентифікатор закупівлі UA-2020-05-12-003115-b).

22.06.20 р. за результатами проведення процедури закупівлі між позивачем та товариством з обмеженою відповідальністю Кворум-Нафта укладено договір № тМО-826.

Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області на підставі наказу від 25.06.20 р. № 197 здійснено моніторинг закупівлі код ДК 021:2015:09130000-9 Дизельне паливо (ідентифікатор закупівлі UA-2020-05-12-003115-b), проведеної позивачем.

За результатами моніторингу складено та 26.06.20 р. оприлюднено в електронній системі закупівель Висновок з інформацією про те, що за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ Корум-Нафта встановлено порушення в частині невідхилення даного учасника при наявності підстави, передбаченої п. 9 ч. 1 ст. 17 Закону України Про публічні закупівлі.

Такого висновку відповідач дійшов у зв`язку з тим, що у ЄДР стосовно ТОВ Кворум-Нафта відсутня інформація, передбачена п. 9 ч. 2 ст. 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме про кінцевого бенефіціарного власника (дата народження кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, країна громадянства, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу).

Вказаним висновком зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема вжити заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виправлень порушень.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 2 статті 1 Закону № 2939-ХІІ орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Згідно зі статтею 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ передбачено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.15 р. № 922 -VIII (далі Закон № 922-VIII) моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Відповідно до п.п.5, 6 Розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону № 922-VIII процедури закупівель товарів, робіт і послуг, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, що діяв до введення в дію цього Закону. Договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Так, зі змісту зазначеного висновку вбачається, що відповідачем встановлено, що позивач на порушення вимог абзацу 1 п. 1 ст. 31 Закону України Про публічні закупівлі не відхилив пропозицію учасника ТОВ Кворум-Нафта у зв`язку з наявністю підстав передбаченої п. 9 ч. 2 ст. 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме про кінцевого бенефіціарного власника (дата народження кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, країна громадянства, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу).

Статтею 17 Закону України Про публічні закупівлі визначено перелік підстав для відмови учаснику в участі у процедурі закупівлі.

За наявності підстав визначених пунктами 1-13 частини 1 цієї статті замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника.

Так, згідно пункту 9 частини 1 статті 17 Закону України Про публічні закупівлі замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини 2 статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (крім нерезидентів).

Відповідно до пункту 9 частини 2 статті 9 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу: інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник - юридична особа (крім політичних партій, структурних утворень політичних партій, професійних спілок, їх об`єднань, організацій профспілок, передбачених статутом профспілок та їх об`єднань, творчих спілок, місцевих осередків творчих спілок, організацій роботодавців, їх об`єднань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься обґрунтована причина його відсутності.

Зважаючи на умови частини 1 та 5 статті 17 Закону України Про публічні закупівлі замовник зобов`язаний самостійно перевіряти інформацію про учасників процедур закупівлі, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України Про доступ до публічної інформації та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, є відкритими і загальнодоступними (крім реєстраційних номерів облікових карток платників податків та паспортних даних) та у випадках, передбачених цим Законом, за їх надання стягується плата.

Згідно з ст. 11 Закону України Про інформацію не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Частина цих даних міститься в паспорті громадянина України.

Окрім того, згідно Закону України Про обробку персональних даних дані про особу не можуть бути оброблені без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Закон України "Про захист персональних даних" визначає персональними даними відомості про фізичну особу, яка ідентифікована, забороняючи при цьому обробку даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією.

Таким чином, дані щодо дати народження та країни громадянства кінцевого бенефіціарного власника, фізичної особи є персональними даними і не можуть бути відображені у вільному доступі в ЄДР без його згоди, а тому не можуть бути перевірені замовником (позивачем), як і не можуть бути витребувані, оскільки після розкриття тендерних пропозицій всі документи, що були подані постачальником в складі тендерної пропозиції стають загальнодоступними і будь-хто може їх переглянути.

Крім того, судом враховано надані третьою особою запит та відповідь на запит приватного нотаріуса Миколаївського міського нотаріального округу Боненко Т.Л. З даних документів вбачається, що ТОВ Кворум Нафта було подано заяву про внесення змін до відомостей в ЄДР, в якій зазначено повну інформацію щодо кінцевого бенефіціарного власника. Відтак, на час проведення публічної закупівлі дані про кінцевого бенефіціарного власника містилась в ЄДР, але не були у загальному доступі персональні дані.

Щодо даних в ЄДР характеру та міри (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу), зазначає наступне.

Відповідно до ч. 21, 22 ст. 17 Закону України Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, юридичні особи повинні мати інформацію про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності.

Юридичні особи зобов`язані підтримувати інформацію про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності в актуальному стані, оновлювати її та повідомляти державного реєстратора про зміни протягом 30 робочих днів з дня їх виникнення, та подавати державному реєстратору документи, що підтверджують ці зміни. Якщо зміни у структурі власності та інформації про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи відсутні, юридичні особи зобов`язані повідомляти державного реєстратора про відсутність таких змін при проведенні державної реєстрації будь-яких змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі.

При цьому, відповідно до ч. 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, юридичні особи, зареєстровані до набрання чинності цим Законом, подають державному реєстратору інформацію про кінцевого бенефіціарного власника в обсязі, визначеному цим Законом, та структуру власності протягом трьох місяців з дня набрання чинності нормативно-правовим актом, яким буде затверджена форма та зміст структури власності.

Отже, вищезазначеною нормою встановлено, що інформація КБВ в обсязі, визначеному цим Законом буде подаватись разом із структурою власності після настання певного юридичного факту - набрання чинності нормативно-правовим актом, яким буде затверджена форма і зміст структури власності. Станом на час розгляду справи такий нормативно-правовий акт не прийнято.

Крім того, у листі Міністерства юстиції України від 19.10.20 р. повідомлено, що у серпні 2020 р. було впроваджено оновлене програмне забезпечення ЄДР, в якому наявна технічна можливість вносити відомості щодо кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, а також кінцевого бенефіціарного власника засновника юридичної особи у структурованому вигляді.

Відтак, на час розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ Кворум-Нафта, і на час проведення моніторингу і опублікування спірного висновку (26.06.20 р.) був відсутній обов`язок подання інформації КБВ та структури власності, а також була відсутня технічна можливість її відображення в ЄДР. Тому, відповідач був позбавлений можливості перевірки інформації про учасника ТОВ Кворум-Нафта щодо відомостей дати народження кінцевого бенефіциара власника юридичної особи, країни громадянства, характеру та міри (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу.

Судом також враховано, що у будь-якому випадку, ця обставина не має негативного впливу для бюджету, а лише можливо вести мову про справедливу та неупереджено оцінку тендерних пропозицій, всіх учасників відкритих торгів.

У висновку відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом недопущення їх в подальшому.

Як встановлено судом, зміст спірних висновків, які є індивідуально-правовими актами та породжують права і обов`язки для позивача, полягає в тому, щоб усунути виявлені порушення, встановлені відповідачем, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зазначивши у висновках про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, у свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення порушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 04.05.23 р. № 160/10652/19, від 10.12.19 р. у справі № 160/9513/18 (К/9901/31302/19), від 05.03.20 р. у справі № 640/467/19 (№К/9901/1118/20).

Щодо зобов`язання вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором (розірвання договору), суд зазначає, що статтею 10 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Однак, ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

При цьому, вимога щодо розірвання договору, який сумлінно виконується сторонами, може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору. Відповідачем не обґрунтовано такий спосіб усунення недоліків закупівлі як розірвання договору та не зазначено причинно-наслідковий зв`язок між розірванням такого договору та встановленням нових та/або додаткових підстав для застосування переговорної процедури закупівлі.

Крім того, відповідно до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Разом з цим, усунення виявлених під час проведення моніторингу недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб (шляхом розірвання договору) призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та, в подальшому, матиме негативні наслідки для репутації позивача, тобто є непропорційним у співвідношенні із виявленими недоліками тендерної документації.

Таким чином, спірний висновок не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.

Враховуючи викладене, суд вважає, що маються підстави для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судовий збір позивачем сплачено в розмірі 2102 грн. і з урахуванням задоволення позовних вимог, судові витрати присуджуються позивачу в розмірі 2102 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Доказів понесення інших витрат сторонами не надано.

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Державної установи "Миколаївська державна сільськогосподарська дослідна станція інституту зрошуваного землеробства Національної академії аграрних наук України" (вул. Центральна, 17, Полігон, Вітовський район, Миколаївська область, 57217, ) до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області (вул. Спаська, 42а, м. Миколаїв, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю "Кворум-Нафта" (вул. Гречишникова, 52 В, м. Миколаїв, 54003, ) задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області (вул. Спаська, 42а, м. Миколаїв, ) про результати моніторингу закупівлі Дизельне паливо код ДК 021:20-9 (ідентифікатор закупівлі UA-2020-05-12-003115-b).

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області (вул. Спаська, 42а, м. Миколаїв, ) на користь Державної установи "Миколаївська державна сільськогосподарська дослідна станція інституту зрошуваного землеробства Національної академії аграрних наук України" (вул. Центральна, 17, Полігон, Вітовський район, Миколаївська область, 57217, ) судовий збір в розмірі 2 102 грн. (дві тисячі сто дві гривні).

4. Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Миколаївський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя А. О. Мороз