Справа № 280/404/23
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

09 серпня 2023 року Справа № 280/404/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В. розглянувши в письмовому проваджені за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом: ОСОБА_1 до Депортамента патрульної поліції про стягнення заробітної плати

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2023 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Департамента патрульної поліції (далі - відповідач) про стягнення заробітної плати, в якій позивач просить суд:

- поновити строк звернення до суду із цим позовом за захистом прав та законних інтересів ОСОБА_1 ;

- розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін;

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції (код ) щодо ненарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період 16.04.2016 по 31.12.2018 (включно) та індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 (включно);

- зобов`язати Департамент патрульної поліції () нарахувати та сплатити на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.04.2016 по 31.12.2018 (включно);

- зобов`язати Департамент патрульної поліції () нарахувати та сплатити на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) заборгованість з індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 (включно).

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що він з 16.02.2016 працює з на посаді командира взводу № 1 роти № 2 батальйону № 4 управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції. Під час проходження служби відповідачем не в повному обсязі здійснено нарахування та виплату його грошового забезпечення, а саме: не виплачено доплату за службу в нічний час та індексацію грошового забезпечення. Посилаючись на Закон України «Про Національну поліцію», постанову Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» просить задовольнити позовні вимоги.

Справі за цією позовною заявою присвоєно № 280/404/23 та за результатами автоматизованого розподілу справу передано для розгляду судді Сацькому Р.В.

17 січня 2023 року ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_2 було залишено без руху. 23 лютого 2023 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви, шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків, в якій просить суд поновити строк звернення до суду із позовом ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 06.03.2023 заяву позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду - задоволено. Визнано поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновити пропущений строк. Відкрито провадження у адміністративній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), за наявними у справі матеріалами; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (у разі заперечення проти позовної заяви) протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Відповідачем Департаментом патрульної поліції 14.04.2023 за вх. № 15401 надано до суду відзив на позовну заяву. Відповідач не визнає заявлених позовних вимог та вважає адміністративний позов не обґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, мотивує відсутністю правових підстав для задоволення позовних вимог позивача та обґрунтовує наступним. За період проходження служби позивачу виплачувалось грошове забезпечення в межах номенклатури посад за встановлення конкретного розміру окладів, що виключає можливість доплати позивачу за службу в нічний час, оскільки така виплата буде перевищувати граничний розмір грошового забезпечення поліцейського. Крім того вказує про те, що відсутні правові підстави для стягнення індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017, оскільки індексація грошового забезпечення передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 № 782 «Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення», яка вступила в дію з 24.10.2017, тому її виплата здійснюється з 01.11.2017. Також зауважує, що в силу положення пункту 11 розділу І Порядку № 260 позивач має право вимагати здійснити виплату доплати за службу в нічний час починаючи з 26.10.2019. З урахуванням викладеного у відзиві на позовну заяву, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Розумність строків є одним із основоположних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п. 8 ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним уважається строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального і процесуального права.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з частиною 4 статті 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з частини 4 статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи обсяг добутих доказів, котрі повно та всебічно висвітлюють обставини спірних правовідносин, а також реалізацію учасниками справи прав на подачу відповідних процесуальних документів та незмінність завдання адміністративного судочинства у будь-якому спорі, суд вважає, що справа підлягає вирішенню на підставі наявних доказів.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

ОСОБА_1 з 16.02.2016 по теперішній час працює з на посаді командира взводу № 1 роти №2 батальйону № 4 управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції, що сторонами не оскаржується, а підтверджується копіями довідок з обліку несення служби у нічний час з 2016 р. по 2022 роки - ОСОБА_1 , наданими позивачем до справи.

У період служби з 16.04.2016 по 31.12.2018 позивачем фактично відпрацьовано у нічний час 1776 години, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями довідкок з обліку несення служби у нічний час з 2016 - 2018 роки, при цьому інформація щодо здійснення доплати позивачу за вищезазначений період несення служби відсутній.

Вважаючи протиправною бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.04.2016 по 31.12.2018 (включно) та індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 (включно), позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд виходить з того, що відповідно до статті 6 Конституції України державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією в межах і відповідно до законів України.

Зокрема, статтею 8 Конституції України в Україні встановлено, що в країні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Крім цього, правовідносини, які виникли між сторонами у даній справі регулюються законами України та підзаконними нормативними актами.

Тому, надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Відповідно до частин 1, 2 статті 94 Закону № 580-VIII, поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Виходячи з положень пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова № 988), грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 988 визначено, що поліцейським виплачується доплата за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

В подальшому, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, Міністерством внутрішніх справ України наказом від 06.04.2016 № 260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських (далі - Порядок № 260).

Згідно з пунктом 3 розділу І Порядку № 260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад; оклад за спеціальним званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); премії; одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку № 260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 год. до 06.00 год.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Судом з матеріалів справи, а саме наданих позивачем довідок обліку несення поліцейським служби в нічний час за 2016 - 2018 роки, встановлено, що позивач у вказаний період залучався до служби у нічний час, а тому у відповідності до положень Постанови № 988 та Порядку № 260 має право на отримання доплати за службу в нічний час.

Відтак позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Вказана правова позиція висловлена також Верховним Судом у постановах від 16.07.2020 по справі № 2140/1763/18, від 27.05.2020 по справі № 806/2056/18.

Щодо того, з якого періоду відповідач зобов`язаний був нарахувати та виплатити позивачу грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час, суд зазначає наступне.

Суду сторонами не надано письмових доказів про нараховані та виплачені суми грошового забезпечення позивачу за оспорювані періоди часу несення ним служби у нічний час. Однак, такі суми повинні були відповідачем нараховуватись та виплачуватись за службу в нічний час відповідно до даних зафіксованих в довідках обліку несення поліцейськими служби, що суперечить вимогам Постанови № 988 та Порядку № 260. Якщо такі нарахування не проводились, то позивач має право на отримання грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.04.2016 31.12.2018 (включно) у повному обсязі.

Стосовно посилань відповідача на те, що позивач має право вимагати здійснити виплати доплати за службу в нічний час, починаючи з 05.09.2022, суд зазначає, що даний спір стосується грошового забезпечення позивача, а отже він не обмежена строком звернення до суду (з урахуванням роз`яснень щодо положень частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України, наданих Конституційним Судом України в рішеннях № 8-рп/2013 та № 9-рп/2013).

Стосовно позовних вимог в частині нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення слід зазначити наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Відповідно до інформації, яка розміщена на офіційному веб-сайті Держстату України у квітні місяці 2016 року величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації у 103 відсотка та складала 103,5 відсотка.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» встановлено, що для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 № 1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 № 782 до вказаної постанови №1078 внесено зміни та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.

Частиною другою статті 8 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» передбачено, що за наявності підстав, визначених цим Законом, право населення на реалізацію зазначених гарантій не залежить від прийняття рішень відповідними органами.

Так, судом встановлено, що за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 індексація грошового забезпечення позивачу не нараховувалась та не виплачувалась, що підтверджується відомостями про грошове забезпечення за вказаний період.

Суд не бере до уваги посилання відповідача на те, що індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватися лише з 01 листопада 2017 року - після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 № 782 «Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення», якою абзац 5 пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078, після слова «військовослужбовців» доповнено словом «поліцейських», є неприйнятними, оскільки така індексація прямо передбачена положеннями Законів України «Про Національну поліцію» та «;Про індексацію грошових доходів населення».

Юридична сила закону як основного джерела права, його місце в системі нормативно-правових актів закріплені в Конституції України.

Однією з ознак, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є прийняття його вищим представницьким органом державної влади. Пунктом 3 частини першої статті 85 Конституції України закріплено, що прийняття законів належить до повноважень Верховної Ради України.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 17.10.2002 № 17-рп (щодо повноважності Верховної Ради України) визначення Верховної Ради України єдиним органом законодавчої влади означає, що жоден інший орган державної влади не уповноважений приймати закони.

Ще однією ознакою, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є критерій регулювання найбільш важливих суспільних відносин. Статтею 92 Конституції України визначено коло питань (суспільних відносин), які можуть бути врегульовані виключно законами України.

Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Згідно частини третьої статті 113 Конституції України Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Отже, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Таким чином, позивачу протиправно не нараховано та не виплачено індексацію грошового забезпечення з 16.04.2016 по 31.10.2017.

В ході судового розгляду встановлено, що право на індексацію грошового забезпечення позивача, передбачене Законами України «Про індексацію грошових доходів населення» і «;Про Національну поліцію», є порушеним, у зв`язку з чим воно підлягає відновленню в судовому порядку.

Згідно з частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина 1 стаття 143 КАС України).

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, підстав для відшкодування позивачу витрат зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача немає.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 78, 139, 241, 243-246 та 255 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, буд. 3, код ) про стягнення заробітної плати, - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції (код ) щодо ненарахування та невиплати на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) грошового забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.04.2016 по 31.12.2018 (включно) та індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 (включно).

Зобов`язати Департамент патрульної поліції () нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) невиплачене грошове забезпечення у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 16.04.2016 по 31.12.20180 (включно).

Зобов`язати Департамент патрульної поліції () нарахувати та сплатити на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) заборгованість з індексації грошового забезпечення за період з 16.04.2016 по 31.10.2017 (включно).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено у повному обсязі та підписано суддею 09 серпня 2023 року.

Суддя Р.В. Сацький