Справа № 360/40/23
Суддя: О.М. Качанок
Дата ухвалення: 2023-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

10 серпня 2023 рокум. ДніпроСправа № 360/40/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Качанок О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» (далі позивач) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (далі відповідач), в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-12-02-000264-а в частині порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позовну заяву обґрунтовано тим, що 08.12.2022 Північно-східним офісом Державної аудиторської служби в Луганській області розпочато моніторинг UА-М-2022-12-08-000001 закупівлі UА-2021-12-02-000264-а, що оголошена регіональною філією «Львівська залізниця», підставою якого є виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі. Дата закінчення моніторингу - 19.12.2022.

Моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що відповідно до пункту 2.1 частини 2 розділу Б додатку 1 та пункту 4.1 частини 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації, замовником визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону у вигляді довідки-підтвердження з інформацією, що є порушенням вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Моніторингом зроблено наступний висновок: «За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону. За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, розгляду тендерних пропозицій, визначення переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено».

За змістом пункту 3 «Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» розділу ІІ висновку: «З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення».

Позивач вважає вказаний висновок відповідача в частині порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» незаконним і таким, що підлягає скасуванню.

Вказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду.

Відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, про що 11.07.2023 надав відзив на позовну заяву, в якому зазначив таке.

Відповідно до наказу № 24-3 від 07.12.2022 та на підставі пункту 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідачем було здійснено моніторинг процедури закупівлі: Бензин А-95 (картки на паливо або талони на паливо або балансові паливні картки) по мережі АЗС України, 3219600 UAH, 09130000-9, ДК021, 120000, л. Ідентифікатор закупівлі UА-2021-12-02-000264-а.

За результатами моніторингу було складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 20 грудня 2022 року, який відповідно до вимог законодавства оприлюднений в електронній системі закупівель.

Відповідно до висновку відповідачем було виявлено порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідачем в пункті 3 розділу II висновку зазначено зобов`язання з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Щодо форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-02-000264-a відповідач зазначив, що ані Закон України «Про публічні закупівлі» (стаття 8), ані Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241), не містять норми про зазначення у висновку конкретних заходів для усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Крім того, відповідачем конкретизовано заходи, які мав вжити позивач за результатами розгляду висновку та вказані заходи (недопущення таких порушень в подальшому) не спонукають позивача до відміни торгів чи розірвання договору, що могло б вплинути на права чи обов`язки позивача та третьої особи (переможця торгів).

Моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що відповідно до пункту 2.1 частини 2 розділу Б додатку 1 та пункту 4.1 частини 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації замовником визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону у вигляді довідки-підтвердження з інформацією, що є порушенням вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 вказаного Закону.

Згідно з роз`ясненнями Міністерства внутрішніх справ України відповідна інформація отримується у вигляді довідки, виданої Департаментом інформатизації Міністерства внутрішніх справ України.

Відповідач зазначив, що для отримання довідки МВС фізична особа або уповноважений нею в порядку, установленому законодавством представник, особисто подає запит у письмовій формі до Департаменту інформатизації МВС чи територіального сервісного центру МВС. Заявник під час подання запиту особисто пред`являє документ, що посвідчує його особу та надає його копію.

Враховуючи вищевикладене, відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 17.01.2023 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 31.01.2023 позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 05.06.2023 у справі № 360/40/23 скасовано вищенаведену ухвалу Луганського окружного адміністративного суду від 31.01.2023, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 справу прийнято до свого провадження та продовжено її розгляд, відкрито провадження у справі та вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 01.08.2023 витребувано докази у справі.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив такі обставини справи.

Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» було оголошено про проведення відкритих торгів, предмет закупівлі бензин А-95 (картки на паливо або талони на паливо або балансові паливні картки) по мережі АЗС України (за ДК 021:2015: 09130000-9 нафта i дистиляти) в обсязі 120000 л. (ідентифікатор закупівлі UA-2021-12-02-000264-a).

Переможцем торгів було визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Вест Кард», з яким укладено відповідний договір поставки від 10.01.2022 № Л/НХ-2211/НЮ, що підтверджується протоколом розгляду тендерної пропозиції від 23.12.2021 № 2 та копією вказаного договору.

З 08.12.2022 по 19.12.2022 Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області було проведено моніторинг закупівлі UA-2021-12-02-000264-a, на підставі доручення Державної аудиторської служби від 05.09.2022 № 003100-18/6851-2022 та додатку до нього, а також наказу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області від 07.12.2022 № 24-3, що підтверджується висновком про результати процедури закупівлі UA-2021-12-02-000264-a від 20.12.2022 та відповідним доручення разом з додатком до нього.

Суд зазначає, що вищевказані висновок та наказ Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області, оприлюднені в електронній системі закупівель.

В пункті 1 розділі ІІ «Констатуюча частина» вказаного висновку зазначено, що предметом аналізу були наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», відповідність вимог тендерної документації вимогам Закону, розгляду тендерних пропозицій, визначення переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Моніторингом відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено, що відповідно до пункту 2.1 частини 2 розділу Б додатку 1 та пункту 4.1 частини 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації замовником (Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця») визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» у вигляді довідки-підтвердження з інформацією, що є порушенням вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 вказаного Закону.

В пункті 2 вищевказаного розділу висновку «висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства» зазначено, що за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону встановлено порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації щодо закупівлі, правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, розгляду тендерних пропозицій, визначення переможця, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІ висновку «зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких)», з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язано позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності ociб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель (інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погоджуючись з прийнятим висновком в частині виявлених порушень, позивач звернувся до суду з цим позовом за захистом своїх прав.

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовані вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (який визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, далі - Закон № 2939-XII) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (частини 3, 4 статті 5 Закону № 2939-XII).

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 8 Закону № 2939-XII, орган державного фінансового контролю розробляє пропозиції щодо усунення виявлених недоліків і порушень та запобігання їм у подальшому.

Отже, фінансовий контроль - це певна форма спостереження за формуванням, розподілом і використанням публічних ресурсів усіма учасниками публічних закупівель, який здійснюється органом державного фінансового контролю за такими принципами фінансового контролю: незалежність, гласність, превентивність (попереджувальний характер), дієвість, регулярність, об`єктивність.

За приписами пункту 36 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону № 922-VIII уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43 (далі Положення № 43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 вказаного Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до пункту 7 Положення № 43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23 затверджено, зокрема, Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі Положення № 23).

Відповідно до пункту 1 вказаного Положення Північно-східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.

У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях (далі - управління).

Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Пунктом 3 Положення № 23 визначено, що основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей.

Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 4 Положення № 23 Офіс відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі, усуненням виявлених недоліків i порушень.

Згідно з пунктом 7 Положення № 23 Офіс здійснює свої повноваження як безпосередньо, так і через управління. Офіс здійснює контроль за діяльністю управлінь.

Також наказом Північно-східного Офісу Держаудитслужби від 25.08.2016 № 2 затверджено, зокрема, Положення про Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі Положення № 2).

Згідно з пунктом 1 згаданого Положення Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області (далі управління) є структурним підрозділом Північно-східного офісу Держаудитслужби.

Пунктом 3 Положення № 2 визначено, що основним завданням управління є реалізація повноважень Північно-східного офісу Держаудитслужби на території Луганської області.

Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 4 Положення № 2 Управління відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі, усуненням виявлених недоліків i порушень.

Пунктом 7 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 8 Закону № 922-VIII).

Відповідно до частини 7 статті 8 Закону № 922-VIII у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі Порядок № 552).

Відповідно до пункту 3 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Розділ ІІІ Порядку № 552 регулює порядок заповнення констатуючої частини форми висновку.

Так, відповідно до пунктів 1-3 вказаного розділу у пункті 1 зазначаються:

1) дата закінчення моніторингу процедури закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»;

2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу процедури закупівлі;

3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням:

структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін);

найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 заповнюється висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Частиною десятою статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

За визначенням, наведеним у пункті 31 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини 1 статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Суд зазначає, що дотримання вимог законодавства в частині порядку проведення процедури закупівлі та проведення моніторингу такої закупівлі не є спірним питанням у даній справі.

Позивачем в позовній заяві не наведено обґрунтувань щодо порушення відповідачем порядку проведення моніторингу процедури закупівлі.

Відповідачем в свою чергу також не наведено у відзиві на позовну заяву обґрунтувань щодо порушення позивачем саме порядку проведення процедури закупівлі.

Спірним питанням у даній справі є правомірність висновку відповідача про результати процедури закупівлі UA-2021-12-02-000264-a від 20.12.2022 в частині встановленого порушення вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», яке полягає в тому, що позивачем, як замовником в процедурі закупівлі, визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої та частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» у вигляді довідки-підтвердження.

Так, матеріалами справи підтверджується, що позивачем у підпункті 2.1 пункту 2 розділу Б додатку 1 до тендерної документації визначено вимогу щодо надання учасником-переможцем торгів довідки-підтвердження з інформацією про те, що службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Переможцем торгів ТОВ «Вест Кард», на виконання вищевказаних вимог тендерної документації, було надано довідку довільної форми, в якій вказано про відсутність підстав для відмови ТОВ «Вест Кард» в участі у процедурі закупівлі, передбачених частиною першою та другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі». Зокрема, щодо пункту 12 частини 1 вказаної статті зазначено, що службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, представник за довіреністю Пойманова Л.В, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі фізичну особу, яка є учасником, не було притягнуто згідно iз законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Позивач у позовній заяві наполягає на тому, що спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених, зокрема, пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» визначається замовником, тобто в даному випадку позивачем.

Щодо вищевказаного суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 12 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо службова (посадова) особа учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Згідно з частиною 3 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Вказаною нормою встановлено правило, відповідно до якого спосіб документального підтвердження відомостей, передбачених пунктом 12 частини 1 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» визначається замовником, однак суд звертає увагу, що такий спосіб визначається згідно із законодавством, а не на вільний розсуд замовника у всіх випадках.

Суд зазначає, що перевірка відомостей на предмет відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції здійснюється організатором публічних торгів, як розпорядником публічних коштів, шляхом отримання від учасників документів, які повинні відповідати загальним засадам легальності, об`єктивності, достовірності та повноти відомостей.

На користь зазначеного висновку суду свідчить позиція Міністерства економіки України, викладена у роз`ясненні від 03.06.2020 № 3304-04/34835-06 щодо застосування статті 17 Закону № 922-VIII за змістом якої, замовник встановлює вимогу в тендерній документації щодо необхідності підтвердження учасниками процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції відсутності підстав, встановлених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону, при цьому підтвердження таких підстав може бути передбачено в довільній формі.

Водночас для переможця процедури закупівлі замовник встановлює вимогу в тендерній документації про надання документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону шляхом оприлюднення таких документів в електронній системі закупівель у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Отже, саме для переможця процедури закупівлі в тендерній документації повинна встановлюватись вимога про надання документального підтвердження відсутності підстав, передбачених, зокрема, пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» згідно з законодавством.

Згідно з пунктом 2 наказу Міністерства внутрішніх справ України «Про організацію доступу до відомостей персонально-довідкового обліку єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України» від 29.11.2016 № 1256 (який був чинний на момент оголошення торгів та відповідно складення тендерної документації) запроваджено з 01 лютого 2017 року надання фізичним особам довідок про притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України, Департаментом інформатизації МВС, територіальними сервісними центрами МВС.

Умови, підстави та процедуру надання відомостей з інформаційної підсистеми «Оперативно-довідкова картотека» єдиної інформаційної системи МВС України, що містить відомості стосовно осіб, яким повідомлено про підозру в учиненні кримінального правопорушення, та осіб, яких засуджено за вчинення кримінального правопорушення, права та обов`язки суб`єктів, що є учасниками зазначеної процедури було визначено Порядком доступу до відомостей персонально-довідкового обліку єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України, що затверджений вищевказаним наказом МВС від 29.11.2016 № 1256 (який був чинний на момент оголошення торгів, далі Порядок № 1256).

Пунктом 2 Порядку № 1256 визначено, що довідка - документ, який містить відомості з персонально-довідкового обліку єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України та який, залежно від обсягу запитуваної особою інформації, може містити відомості про: відсутність (наявність) судимості, притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України.

Отже, станом на момент проведення процедури закупівлі, єдиним встановленим законодавством документом про підтвердження переможцем процедури закупівлі відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» була виключно довідка, видана Департаментом інформатизації МВС або територіальними сервісними центрами МВС.

Крім того суд зазначає, що наказом Міністерства внутрішніх справ України «Деякі питання ведення обліку відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» від 30.03.2022 № 207 визнано таким, що втратив чинність наказ Міністерства внутрішніх справ України від 29.11.2016 № 1256 «Про організацію доступу до відомостей персонально-довідкового обліку єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ України».

Пунктом 2 вищевказаного наказу установлено, що довідки про притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України видаються у формі витягів з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості».

Також наказом Міністерства внутрішніх справ України «Деякі питання ведення обліку відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» від 30.03.2022 № 207 було затверджено Порядок доступу до відомостей інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» (далі Порядок № 207).

Відповідно до абзаців 3-6 пункту 2 Порядку № 207 витяг з ІАС (далі - Витяг) - документ у паперовій або електронній формі, що сформований програмним забезпеченням ІАС (інформаційно-аналітична система) та містить відомості з неї, які є актуальні на дату та час його формування. Кожному Витягу присвоюється унікальний електронний ідентифікатор (QR-код), який забезпечує перехід за посиланням на відповідний підтвердний запис в електронних ресурсах ІАС.

В ІАС формується два види Витягів про: відсутність (наявність) судимості (скорочений); притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України (повний).

Пунктом 4 Порядку № 207 встановлено, що право на запит та отримання відомостей з ІАС мають: державні органи, які здійснюють правоохоронні функції, органи прокуратури, суди всіх рівнів, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, установи та організації, у зв`язку із здійсненням ними повноважень, визначених законодавством, фізичні особи.

Отже, станом на момент розгляду цієї справи документом про підтвердження переможцем процедури закупівлі відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» є витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», що видається Департаментом інформатизації Міністерства внутрішніх справ України.

Підсумовуючи, суд зазначає, що єдиним можливим правомірним способом для підтвердження переможцем закупівлі відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», станом на момент проведення процедури закупівлі в цій справі було надання замовнику відповідної довідки, виданої Департаментом інформатизації МВС України.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27.07.2023 у справі № 420/16485/22.

При цьому суд, застосовуючи за аналогією вказаний правовий висновок Верховного Суду зазначає, що єдиним можливим правомірним способом для підтвердження переможцем закупівлі відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», станом на момент розгляду цієї справи, є надання замовнику відповідного витягу з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», виданого Департаментом інформатизації Міністерства внутрішніх справ України про відсутність (наявність) судимості (скорочений); притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України (повний).

Суд вказує, що суб`єкти господарювання не є розпорядниками інформації про притягнення службової (посадової) особи учасника, яка підписала тендерну пропозицію до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України. Відповідно, визначення у тендерній документації про надання довідки у довільній формі не є документальним підтвердженням відсутності підстав, передбачених у п. 12 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки законодавством встановлена відповідна форма документу, який видається уповноваженим органом.

Як підсумок, зазначення у тендерній документації про надання довідки у довільній формі, в даному випадку, не узгоджується з приписами чинного законодавства, а відтак, суд погоджується з доводами відповідача про обґрунтовність спірного висновку в цій частині.

Щодо посилань позивача в позовній заяві на те, що проводячи моніторинг процедури закупівлі та формуючи оскаржуваний висновок відповідач мав би дотримуватись балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямований моніторинг процедури закупівлі та прийнятий за його результатами висновок, суд зазначає, що під час розгляду цієї справи судом не встановлено порушень вказаного балансу.

Відповідачем не висувались вимоги у спірному висновку щодо відхилення відповідної тендерної пропозиції ТОВ «Вест Кард», відмову в участі у переговорній процедурі закупівлі, відміни торгів, розірвання договору, тощо.

Отже, відповідачем дотримано баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямований моніторинг процедури закупівлі та прийнятий за його результатами висновок.

Разом з тим, як вже зазначалось судом вище, у спірному висновку відповідача, зокрема, вказано, що відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації замовником визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону у вигляді довідки-підтвердження з інформацією.

З тендерної документації судом встановлено, що підпунктом 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації позивачем визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі довідки-підтвердження з інформацією про те, що учасник процедури закупівлі виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

Суд зазначає, що відповідачем у спірному висновку акцентовано увагу саме на способі підтвердження вказаної інформації, а не на викладеному змісті вказаного пункту додатку до тендерної документації.

Так, відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі не виконав свої зобов`язання за раніше укладеним договором про закупівлю з цим самим замовником, що призвело до його дострокового розірвання, і було застосовано санкції у вигляді штрафів та/або відшкодування збитків - протягом трьох років з дати дострокового розірвання такого договору.

З аналізу наведеної норми закону, спірного висновку та вищенаведеної вимоги позивача до переможця процедури закупівлі вбачається, що відповідачем у пункті 1 розділу ІІ висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, некоректно викладено відповідні посилання щодо підпункту 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації.

Як вже зазначалось судом вище, відповідачем вказано в цій частині, що відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації замовником визначено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі підтвердження відсутності підстав, передбачених пунктом 12 частини першої статті 17 Закону у вигляді довідки-підтвердження з інформацією, що є порушенням вимог частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Разом з тим, є очевидним, що підпункт 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації стосується підтвердження переможцем процедури закупівлі відсутності підстав, передбачених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», а не пунктом 12 частини першої вказаної статті, як це зазначає відповідач у своєму висновку.

Крім того суд зазначає, що чинним законодавством не встановлено вимог до форми документального підтвердження переможцем процедури закупівлі відсутності підстав, передбачених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Тому у відповідності до частини третьої статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» в цій частині замовник має право самостійно обрати спосіб такого підтвердження.

Судом встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Вест Кард» надано відповідну довідку довільної форми в якій, зокрема, було вказано про відсутність підстав, передбачених частиною другою статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

Тобто вимоги законодавства в цій частині виконано позивачем в повному обсязі.

Доказів зворотнього відповідачем не надано.

Крім того, у відзиві на позовну заяву відповідачем не наведено жодних мотивів та підстав, у зв`язку з якими відповідачем підпункт 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації не відповідає вимогам законодавства.

Таким чином оскаржуваний висновок у вказаній частині не відповідає принципу законності та обґрунтованості, а тому є таким, що підлягає скасуванню саме в цій частині.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, виходячи з системного аналізу вищенаведених норм законодавства та встановлених обставин справи, суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позовних вимог.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з такого.

Позивачем при поданні позову був сплачений судовий збір у розмірі 2684,00 грн, що підтверджується квитанцією № 581 від 30.01.2023.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача, сплачений ним судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, у сумі 1342,00 грн.

Керуючись статтями 2, 9, 72, 77, 90, 94, 139, 241-246, 250, 255, 262, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» (ідентифікаційний код ВП: 40081195, місцезнаходження ВП: м. Львів, вул. Гоголя, 1) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (ідентифікаційний код: 40478572, місцезнаходження: м. Харків, майдан Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-02-000264-a від 20.12.2022 в частині встановлення порушення частини 3 статті 17 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», що стосується визначення Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» в підпункті 4.1 пункту 4 розділу Б додатку 1 до тендерної документації способу документального підтвердження відсутності підстав, передбачених частиною 2 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та в частині зобов`язання здійснити заходи щодо усунення цього порушення.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» витрати зі сплати судового збору в розмірі 1342,00 грн (одна тисяча триста сорок дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 10.08.2023.

Суддя О.М. Качанок