Справа № 620/3811/22
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2023-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
10 серпня 2023 року Чернігів Справа № 620/3811/22
Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді Житняк Л.О.,
за участі секретаря Стасюк Т.В.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача Чепурної М.В.,
представників відповідача Черкашина В.О, Харченка І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду питання про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) в особі житлової комісії в/ч НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування пункту рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
Позивач звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) в особі житлової комісії в/ч НОМЕР_2 , в якому просить визнати протиправним та скасувати п.2 рішення житлової комісії в/ч НОМЕР_2 від 30.08.2019 №10 в частині відмови у внесенні до списків військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення службовим житловим приміщенням; зобов`язати відповідача зарахувати позивача до списків військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення службовим житловим приміщенням при військовій частині НОМЕР_2 у загальній черзі та пільговій першочерговій черзі з 30.08.2019.
Суд ухвалою від 18.07.2022 поновив позивачу строк звернення до суду та відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. В подальшому, суд ухвалою від 07.09.2022 призначив справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. В подальшому, суд ухвалою від 24.11.2022 позовну заяву залишив без розгляду. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2023 ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 24.11.2022 залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 25.05.2023 ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 24.11.2022 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2023 скасовано. Справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. Ухвалою суду від 15.06.2023 справу прийнято до провадження та продовжено розгляд справи в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 25.07.2023.
На виконання постанови Верховного Суду від 25.05.2023, розглядаючи клопотання представника відповідача в/ч НОМЕР_1 від 24.11.2022 про залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, суд протокольною ухвалою від 02.08.2023 надав позивачу строк для підготовки клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.
В судовому засіданні представником позивача подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, яке обгрунтоване тим, що оскаржуване рішення позивач отримав лише 26.01.2023. Маючи намір оскаржити рішення відповідача він звернувся за правовою допомогою, де лише 01.02.2022 представнику позивача було видано Доручення про надання безоплатної правової допомоги №1-27/22. Разом з тим, 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України було введено воєнний стан, що унеможливило вчасне звернення до суду. Разом з тим, з початком відновлення роботи Чернігівського окружного адміністративного суду на початку травня 2022 року, позивач в розумний строк звернувся до суду з даним позовом.
В судовому засіданні представниками відповідача клопотання про залишення позову без розгляду підтримано, з мотивів обізнаності про оскаржуване рішення ще в грудні 2021 року.
Позивач та його представник в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечили, просили поновити строк звернення до суду.
Вирішуючи клопотання про залишення позову без розгляду, суд зважає на таке.
Процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.
Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.
Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються Кодексом адміністративного судочинства України (КАС України).
Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Більш скорочені строки звернення до суду полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язанні з необхідністю мінімізувати темпоральний проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.
Дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними. Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».
Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. В той же час, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав.
Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою. До того ж, за умови відсутності часових обмежень для звернення до суду, така ситуація не відповідала б принципу юридичної визначеності у спірних правовідносинах, які протягом 2-х років були стабільними.
Сторонами не заперечується, що позивач був обізнаний про прийняття рішення ще в грудні 2021 року, що стало наслідком звернення до відповідача із запитом з метою отримання відповідного витягу з рішення житлової комісії.
При цьому, на противагу заперечень відповідача, що такий запит може оцінюватися судом як фактично штучно створеною новою часовою передумовою звернення з позовом до суду, необхідно врахувати, що до отримання спірного рішення житлової комісії, позивач позбавлений можливості оскаржити його в суді, оскільки зміст та правове підгрунтя цього рішення суб`єкта владних повноважень йому залишається невідомим, через що ускладнюється формування правової позиції при зверненні до суду.
Тобто в даному конкретному випадку, позивач вчиняв активні дії з метою захисту свого права та фактично дізнався про порушення своїх прав саме з моменту отримання оскаржуваного рішення, тобто 26.01.2023.
Також суд приймає до уваги, що позивач не є спеціалістом у галузі права і вимушений звертатися за правовою допомогою з метою захисту своїх прав у суді. Як встановлено з матеріалів справи така правова допомога почала отримуватися позивачем з 01.02.2022.
А отже, за наведених обставин суд констатує, що позивач вчиняв активні дії, в розумний строк, для захисту своїх порушених прав шляхом отримання відповідного витягу з рішення житлової комісії, звернення за правовою допомогою та як результат подання до суду позовної заяви, після закінчення бойових дій на території м.Чернігова та Чернігівської області.
Оскільки пропуск позивачем строку звернення до суду є незначним, з метою уникнення надмірного формалізму суд вважає обставини, на які посилається представник позивача поважними та такими, що дають підстави для поновлення позивачу строку звернення до суду.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
У справі Bellet v. France суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Враховуючи наведене, суд вважає, що відсутні підстави для залишення позову без розгляду, а тому у задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 слід відмовити.
Керуючись ст.122, 123, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.
У задоволенні клопотання Військової частини НОМЕР_1 про залишення без розгляду позовної заяви - відмовити.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції.

Суддя Л.О. Житняк