Справа № 520/13934/23
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2023-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

09 серпня 2023 р. справа № 520/13934/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Олексія Котеньова, розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у не нарахуванні та невиплаті позивачу індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 31.10.2017;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 31.10.2017;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у не нарахуванні та невиплаті позивачу доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 07.06.2023;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити позивачу доплату за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 07.06.2023;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті позивачу додаткової доплати до грошового забезпечення за період з 01.04.2020 по 07.06.2023 у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити позивачу додаткову доплату до грошового забезпечення за період з 01.04.2020 по 07.06.2023 у відповідності до положень постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 №375;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті позивачу надбавки за службу в умовах режимних обмежень з листопада 2015 року по вересень 2021 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити позивачу надбавку за службу в умовах режимних обмежень з листопада 2015 року по вересень 2021 року;

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає в ненарахуванні та невиплаті позивачу додаткової винагороди, збільшеної до 30000 гривень, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 р. «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» з 24.02.2022 по 07.06.2023;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити позивачу додаткову винагороду, збільшену до 30000 гривень, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 р. «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» з 24.02.2022 по 07.06.2023.

Також позивач просить суд стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі без виклику сторін та витребувано у відповідача докази у справі.

У позові позивач вказав, що підставою для отримання доплати за Постановою №375 є сукупність такихумов: 1) особа є поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення, зокрема шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до своєї посадової інструкції позивач займає посаду, на якій забезпечує під час несення служби правопорядок і безпеку громадян та внаслідок виконання своїх обов 'язків має безпосередній контакт з населенням.

Крім того, додатковим аргументом є також той факт, що така доплата виплачувалась позивачу з березня по грудень 2020року, а потім їївиплата була припинена, хоча він перебував на тій же самій посаді і продовжував виконувати ті ж самі службові обов 'язки.

З моменту початку роботи Національної поліції України і до вересня 2021 року позивач обіймав посаду оперуповноваженого в різних відділах поліції ГУНП в Харківській області. Посада оперуповноваженого сама по собі передбачає здійснення доступ та допуск до державної таємниці в силу вимог КПК України, Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність», зокрема в частині проведення негласних слідчих (розшукових) дій. Отже, сама по собі посада оперуповноваженого передбачає несення служби в умовах режимних обмежень. Однак позивачу відповідна надбавка не виплачувалася.

Позивач зазначив, що з початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України обіймав посаду поліцейського у місті Харкові, що є підставою для виплати додаткової грошової винагороди в розмірі 30 тисяч гривень на місяць з 24.02.2022 по теперішній час, утім, додаткової грошової винагороди в розмірі 30 тисяч гривень відповідно до Постанови КМУ №168 від 28.02.2022 він не отримує.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що від початку функціонування Національної поліції України з 07.11.2011 до 18.10.2017 індексація виплат заробітної плати поліцейським не проводилось, через відсутність зазначених змін у Порядку проведення Індексації грошових доходів населення, а тому вимоги позивача в частині нарахування та виплати йому індексації його грошового забезпечення задоволенню не підлягають, оскільки також відсутні будь-які правові підстави для їх задоволення.

Відповідач вказав, що як вбачається з листа Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Харківській області від 21.06.2023 №1329/119-29/03-2022 згідно наданих до УФЗБО в Харківській області персональних переліків працівників для нарахування доплати служби в нічний час за формою (додаток 1) Порядку за період з 01.01.2017 по 31.08.2022не надходило довідок обліку несення ОСОБА_1 служби служби в нічний час. Вказане також підтверджується довідками про грошове забезпечення за відповідні періоди, які додані до листа УФЗБО ГУНП в Харківській області Організувати надання належним чином завірених доказів (персональні переліки працівників для нарахування та виплати їм вищевказаної доплати) немає можливості, у зв`язку зі знищенням документації під час обстрілу і пожежі в будівлі ГУНП в Харківській області 02.03.2022. Таким чином, на думку відповідача, відсутні підстави для нарахування та виплати ОСОБА_1 доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 07.06.2023.

Щодо доплат під час дії карантину, відповідач вказав, що поліцейські відділу поліції повинні подавати рапорти з проханням виплати додаткової доплати до грошового забезпечення та оригінали первинних документів, які підтверджують виконання поліцейськими функцій, визначених розділом II Порядку, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 № 2165. Доказів подання вищезазначених рапортів та оригіналів первинних документів, які підтверджують виконання поліцейськими функцій, визначених розділом II Порядку, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 № 2165. позивачем не надано.

Відповідач також зазначає, що до Управління режиму та технічного захисту інформації Головного управління Національної поліції в Харківській області від керівників структурних підрозділів поліції у вказані періоди не надходило мотивованих рапортів щодо встановлення надбавки позивачу за роботу в умовах режимних обмежень, відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядок №260, отже у відповідача були відсутні правові підстави для виплати позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень. Неподання мотивованих рапортів керівників структурних підрозділів, погоджених з режимно-секретним підрозділом, та відповідно, відсутність наказів про встановлення позивачу зазначеної надбавки свідчить про відсутність правових підстав для виплати позивачу надбавки за роботу в умовах режимних обмежень.

З метою врегулювання питань нарахування та виплати додаткової винагороди та збільшеної додаткової винагороди, передбаченої Постановою №168, за підписом Голови Національної поліції України І. Клименка розроблено Методичні рекомендації щодо виплати додаткової винагороди поліцейським під час дії воєнного стану, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану». Як вбачається із довідок про грошове забезпечення ОСОБА_1 , позивач за спірний період отримував додаткову винагороду, передбачену Постановою КМУ № 168, тому відсутні підстави для визнання бездіяльності відповідача протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що наказ командира (начальника) є не умовою виплати додаткової винагороди, а є тим документом, який командир (начальник) зобов`язаний винести за наявності підстав для виплати винагороди. Саме по собі винесення чи не винесення наказу як управлінського рішення не може впливати на обсяг прав поліцейського на належне грошове забезпечення. Підставами для виплати додаткової винагороди є введення воєнного стану, наявність правового статусу поліцейського, несення служби (до 24.03.2022 без додаткових умов, з 24.03.2022 - на територіях, де реалізується програма «Єпідтримка», з 08.07.2022 - на територіях, де ведуться бойові дії, з 18.10.2022 - без додаткових умов). Позивач вважає, що всі ці умови існували за спірний період з 24.02.2022 по 07.06.2023. Вказане підтверджується і тим, що за весь цей час позивачу виплачувалися інші види грошового забезпечення, отже він виконував службові обов`язки, не був відсторонений, не мав прогулу тощо. Серед доказів, які подані разом з відзивом, відсутні відомості про те, що позивач був відсутній у місті Харкові або ж йому доручалась дистанційна робота та/або про переміщення відділу комунікації чи окремих співробітників до іншого населеного пункту чи регіону. Якщо б такі обставини існували, вони б мали бути документально підтверджені, в тому числі з підписом ОСОБА_1 , що він ознайомлений зі зміною умов несення служби.

Щодо індексації позивач зазначив, що судова практика з цього приводу є усталеною.

Щодо доплат за службу в нічний час позивач вважає, що відповідач фактично покладає на позивача усі недоліки своєї роботи: ненадання відповідних документів до УФЗБО до 24.02.2022; незабезпечення схоронності даних та документів, в тому числі в електронній формі. Водночас, недоліки в організації роботи державних органів не можуть мати наслідком отримання державним органом фінансової вигоди у виді недоплати позивачу грошового забезпечення (див. наприклад практику ЄСПЛ щодо належного урядування, в т.ч. рішення у справі «Рисовський проти України»).

Щодо відсутності факту подання рапортів про виплату відповідної доплати (під час карантину) позивач вказав,, що рапорт по суті є формою порушення питання про виплату доплати. Щодо відсутності відповідного фінансування, то є усталеною судова практика Верховного Суду про те, що відсутність бюджетних асигнувань не може бути єдиною та самостійною підставою для відмови у проведенні відповідних виплат.

Позивач також зазначає, що щодо виплат за роботу з таємною інформацією відповідач знову послався лише на факт відсутності формальної та несуттєвої обставини (відсутність рапорту командира про необхідність виплати). Отже, відповідач вкотре покладає на позивача внутрішні недоліки в забезпеченні своєї роботи, ставить як умову виплати грошового забезпечення не виконання позивачем специфічних обов`язків, а оформлення документів третіми особами, які перебувають поза межами впливу позивача.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в Головному управлінні Національної поліції в Харківській області.

На адвокатський запит представника позивача від 07.04.2023 про інформацію стосовно оспорюваних у цій справі складових грошового забезпечення відповідачем листом від 05.05.2023 повідомлено про відсутність частини запитуваних документів у зв`язку з правовим режимом воєнного стану та бойових дій на території Харківської області, надано позивачу інформаційні довідки про нараховане та виплачене грошове забезпечення за час проходження служби ОСОБА_1 в ГУНП в Харківській області за період 01.01.2018 по 31.08.2022 та з 10.03.2023 по 30.04.2023.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд застосовує такі норми права.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право, зокрема, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" (далі Закон).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 94 Закону, поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

На підставі ч. 5 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення позивача підлягає індексації відповідно до закону.

Правове регулювання інституту оплати праці наведено у розділі VI Кодексу законів про працю України.

Відповідно до ч. 6 ст. 95 КЗпП України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.

Такий порядок регулює Закон України "Про індексацію грошових доходів населення", який визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України, та Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, який визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону, грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 5 п. 4 Порядку проведення індексації грошових доходів населення сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.

Критерії виплати грошового забезпечення, зокрема, поліцейським Національної поліції, визначають Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 квітня 2016 року №260 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за №669/28799.

Відповідно до п. 11 розділу I вказаного Порядку, грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Конституційний Суд України в рішенні від 15 жовтня 2013 року у справі №9-рп/2013 за конституційним зверненням громадянина щодо офіційного тлумачення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України зазначив, що індексація заробітної плати, як складова належної працівникові заробітної плати, спрямована на забезпечення реальної заробітної плати з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності заробітної плати у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

На підставі системного аналізу наведених положень законодавства Конституційний Суд України дійшов висновку, що працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем. Це право працівника відповідає засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим конституційного принципу верховенства права та не порушує балансу прав і законних інтересів працівників і роботодавців.

Отже, індексація грошового забезпечення, як складова грошового забезпечення поліцейських, є однією з основних державних гарантій щодо оплати їх праці, а тому підлягає обов`язковому нарахуванню і виплаті. Звільнення особи зі служби в поліції жодним чином не позбавляє її права на отримання виплат, на які вона має право, проте не отримувала їх під час проходження служби за незалежних від неї обставин.

При цьому обмежене фінансування державного органу чи установи, де особа проходила службу, жодним чином не впливає на право особи отримати індексацію грошового забезпечення.

Суд вважає необґрунтованими твердження відповідача, що індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватися лише з 01 листопада 2017 року - після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року № 782 «Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення», якою абз. 5 п. 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року № 1078, після слова «військовослужбовців» доповнено словом «поліцейських», є неприйнятними, оскільки така індексація прямо передбачена положеннями Закону України «Про Національну поліцію» та Закону України «Про індексацію грошових доходів населення».

З урахуванням викладених обставин справи, суд дійшов висновку, що не нараховуючи та не виплачуючи позивачу суми індексації грошового забезпечення, відповідач діяв в супереч Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про індексацію грошових доходів населення", Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнання неправомірними дій та бездіяльність відповідача щодо невиплати на користь позивача індексації грошового забезпечення за період з 01.12.2015 по 31.10.2017 підлягають задоволенню.

Оскільки нормами законодавства України передбачено проведення індексації, в тому числі, грошового забезпечення поліцейських та обмеження виконання цих норм законодавства не може відбуватися за відсутністю відповідного порядку проведення індексації.

Таким чином, суд вважає, що відсутність змін у Порядку проведення індексації грошових доходів населення не є підставою для не виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 31.10.2017.

Постановою Кабінету Міністрів України № 988 від 11.11.2015 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» передбачено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Тією ж постановою передбачена доплата за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Приписами пункту 11 розділу ІІ Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджених наказом МВС України № 260 від 06.04.2016 (далі - Порядок № 260) встановлено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

До суду надано лист Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку Головного управління Національної поліції в Харківській області від 21.06.2023 №1329/119-29/03-2022, відповідно до якого згідно наданих до УФЗБО в Харківській області персональних переліків працівників для нарахування доплати служби в нічний час за формою (додаток 1) Порядку за період з 01.01.2017 по 31.08.2022 не надходило довідок обліку несення ОСОБА_1 служби в нічний час.

Водночас, до суду надано докази того, що у березні і квітні 2023 року позивача включено до графіку чергувань, а відповідно до розрахункових листів за цей період виплачено доплату за роботу в нічний час.

Відтак, позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими.

Відповідно до частини першої статті 22 Закону України "Про державну таємницю" від 21 січня 1994 року № 3855-ХІІ залежно від ступеня секретності інформації встановлюються такі форми допуску до державної таємниці: форма 1 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності особливої важливості , цілком таємно та таємно ; форма 2 - для роботи з секретною інформацією, що має ступені секретності цілком таємно та таємно ; форма 3 - для роботи з секретною інформацією, що має ступінь секретності таємно , а також такі терміни дії допусків: для форми 1 - 5 років; для форми 2 - 10 років; для форми 3 - 15 років.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15 червня 1994 № 414 затверджено Положення про види, розміри і порядок надання компенсації громадянам у зв`язку з роботою, яка передбачає доступ до державної таємниці, яке визначає види, розміри і порядок надання компенсації органів законодавчої, виконавчої та судової влади, органів прокуратури, інших державних органів, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, які за умовами своєї професійної діяльності постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (далі - особи, які працюють в умовах режимних обмежень).

Згідно з пунктом 2 Положення № 414 особам, які працюють в умовах режимних обмежень, установлюється надбавка до посадових окладів (тарифних ставок) залежно від ступеня секретності інформації: відомості та їх носії, що мають ступінь секретності особливої важливості , - 20 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності цілком таємно , - 15 відсотків; відомості та їх носії, що мають ступінь секретності таємно , - 10 відсотків.

Відповідно до пункту 5 такими, що постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю, вважаються особи, які за своїми функціональними обов`язками або на час виконання робіт згідно з укладеними договорами займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв державної таємниці, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом захисту державної таємниці.

Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Порядку № 260 поліцейським, які проходять службу в умовах режимних обмежень та за своїми функціональними обов`язками постійно працюють з відомостями, що становлять державну таємницю (займаються розробленням, виготовленням, обліком, зберіганням, використанням документів, виробів та інших матеріальних носіїв секретної інформації, приймають рішення з цих питань або здійснюють постійний контроль за станом охорони державної таємниці (далі - поліцейські, які проходять службу в умовах режимних обмежень), установлюється надбавка до посадових окладів залежно від ступеня секретності інформації.

Установлення поліцейським надбавки за службу в умовах режимних обмежень здійснюється наказом керівника органу (міжрегіонального органу) поліції на підставі мотивованих рапортів керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції, погоджених з режимно-секретним підрозділом цього органу, за умови їх призначення на посаду, яку включено до номенклатури посад відповідного органу поліції, перебування на яких потребує оформлення допуску та надання доступу до державної таємниці, надання йому доступу до державної таємниці та постійної роботи із секретною інформацією або її носіями.

Із наданого до суду листа УРТЗІ ГУНП в Харківській області від 28.06.2023 судом встановлено, що позивач мав доступ до державної таємниці у період з 14.07.2017 по 04.04.2018, з 11.06.2019 по 08.09.2021.

ОСОБА_1 мав допуск до державної таємниці за формою 2 з 27.06.2017, допуск скасовано розпорядженням УСБУ в Харківській області від 02.01.2023.

За періоди з 14.07.2017 по 04.04.2018, з 11.06.2019 по 08.09.2021 позивачу надбавка за службу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків не виплачувалась у зв`язку з ненаданням рапортів його керівників.

У означеному контексті суд зауважує на аргументованості позиції позивача стосовно того, що недоліки в організації роботи державних органів не можуть мати наслідком отримання державним органом фінансової вигоди у виді недоплати позивачу грошового забезпечення (рішення ЄСПЛ щодо належного урядування у справі «Рисовський проти України») та вважає обґрунтованими позовні вимоги стосовно виплати позивачу за періоди з з 14.07.2017 по 04.04.2018, з 11.06.2019 по 08.09.2021 надбавки за службу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID - 19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2» (зі змінами) на всій території України встановлено карантин з 12 березня 2020 року.

Відповідно до цієї постанови на органи Національної поліції України покладені такі завдання; забезпечення охорони публічної (громадської) безпеки і порядку на прилеглій території до об`єктів госпіталізації хворих на СОVID - 19, обсервації (ізоляції), контролю за дотриманням режиму обсервації (ізоляції), самоізоляції, посилення патрулювання громадських місць, ужиття інших заходів, спрямованих на протидію запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID - 19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2.

Водночас постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 «Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих: категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантин, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID - 19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни» передбачено, що поліцейським, які забезпечують правопорядок і безпеку громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, установлюється додаткова доплата до грошового забезпечення пропорційно відпрацьованому Часу в зазначених умовах у граничному розмірі до 50 відсотків грошового забезпечення.

Персональний перелік працівників, яким установлюється доплата, визначається керівником відповідного органу або структурного підрозділу поліції. Поліцейським, які не залучалися до виконання вказаних завдань, додаткова доплата не встановлюється та не виплачується.

Керівник відповідного структурного підрозділу після формування даних, направляє персональний перелік поліцейських, які забезпечували правопорядок і безпеку громадян та внаслідок своїх обов`язків мали безпосередній контакт з населенням, для нарахування та виплати додаткової доплати до фінансового підрозділу ГУНП в області.

Наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 №2165 затверджено Порядок визначення персонального переліку поліцейських Головного управління Національної поліції в Харківській області для розгляду питання щодо встановлення додаткової доплати до грошового забезпечення відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 (далі - Порядок).

Порядок розроблено з метою: матеріального стимулювання несення служби поліцейськими окремих категорій, які прямо і безпосередньо виконують функції протидії поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та при виконанні цих обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, що підвищує ризик їх захворювання; усвідомлення керівників підрозділів ГУНП їх персональної відповідальності за об`єктивне визначення переліку поліцейських підпорядкованого підрозділу, які виконували функції протидії поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, та при виконанні цих обов`язків мали безпосередній контакт з населенням; цільового використання бюджетних коштів, виділених на виплату доплати до грошового забезпечення поліцейських відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375.

Пунктом 3 розділу ІІ визначені критерії, яким мають відповідати поліцейські, які включаються до персонального переліку поліцейських, яким установлюється доплата, а саме: 1) несли службу в період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни, та у безпосередньому контакті з населенням виконували відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2») (далі - постанова 641) одну або декілька з наступних функцій: здійснення поточного контролю за перебуванням особи в місці самоізоляції шляхом проведення перевірки фактичного перебування осіб за зазначеними ними адресами самоізоляції (відвідування на дому) (згідно з пунктом 28 постанови 641); виконання поточного контролю дотримання карантинних обмежень на вулицях, у парках, інших громадських місцях, проведення вибіркової перевірки документів, що посвідчують особу (згідно з пунктом 31 постанови 641); здійснення заходів контролю виконання протиепідемічних вимог під час здійснення пасажирських перевезень (згідно з пунктом 46-4 постанови 641); 2) здійснювали в безпосередньому контакті з населенням протиепідемічні заходи, покладені на поліцію протоколами засідань державних чи регіональних комісій з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, відповідно до «зеленого», «жовтого», «помаранчевого» та «червоного» рівнів епідемічних загроз, зокрема: заходи контролю за дотриманням маскового режиму при посадці у громадський транспорт (автобус, тролейбус, трамвай) на зупинках, які постійно мають значні навантаження та найбільш завантажених кінцевих зупинках (у пікові години); проведення рейдів щодо недопущення роботи нічних розважальних закладів відповідно до діючого протиепідемічного законодавства; контроль за недопущенням порушень протиепідемічного законодавства та обмежень керівниками (власниками) приватних навчальних закладів області (якщо такі обмеження встановлено рішеннями державної чи регіональної комісій з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій); 3) здійснювали в безпосередньому контакті з населенням заходи щодо забезпечення правопорядку і безпеки громадян згідно з пунктом 1 постанови 375; поліцейські, які залучаються до підтримання публічного порядку та додержання вимог протиепідемічного законодавства під час проведення масових заходів (збори, мітинги, походи, демонстрації, пікети, публічні релігійні заходи; святкові та пам`ятні заходи, організовані органами державної влади та місцевого самоврядування; заходи, організовані іноземними дипломатичними установами в Україні; офіційні спортивні змагання, масові спортивні та культурно-видовищні заходи, візити осіб, щодо яких здійснюється державна охорона, вибори до органів влади та місцевого самоврядування); поліцейські, які несуть службу на стаціонарних постах та в складі мобільних груп із забезпечення карантинних заходів, розташованих на кордонах території обслуговування з іншими областями країни; 4) здійснювали в безпосередньому контакті з населенням заходи щодо забезпечення захисту прав дітей згідно з пунктом 1 постанови 375, статті 5 Закону України «Про органи і служби у справах дітей та спеціальні установи для дітей», Інструкції з організації роботи підрозділів ювенальної превенції Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 19.12.2017 № 1044; проведення за місцем проживання чи навчання бесід з питань індивідуальної профілактики з дітьми, які перебувають на профілактичному обліку, складання відповідного рапорту (акту); заходи за заявою про безвісне зникнення дитини (опитування родичів, друзів, вчителів, однокласників, оточення, подомовий обхід), отримання пояснень від опитаних; за повідомленнями медичних, освітніх закладів, соціальних служб відвідування дитини за місцем проживання з питань запобігання домашньому насильству, жорстокому поводженню з дітьми, збір медичних документів для підтвердження фактів, отримання пояснень опитаних осіб, складання рапорту, адміністративного протоколу; рейди у метрополітені, на ринках, місцях скупчення дітей з метою запобігання дитячій бездоглядності; здійснення заходів поліцейського піклування щодо дітей (з поміщення до лікарні чи дитячого закладу, складання рапорту, протоколу поліцейського піклування; відвідування за повідомленням органу освіти дитини за місцем проживання з метою залучення дитини до навчання та захисту права дитини на здобуття освіти, складання рапорту та повідомлення до органу освіти; рейди з перевірки дотриманням суб`єктами підприємницької діяльності вимог законодавства щодо заборони продажу неповнолітнім особам алкогольних, слабоалкогольних напоїв і тютюнових виробів - та складання рапорту, адміністративного протоколу; рейди з перевірки дотримання обмежень перебування дітей у нічний час у закладах, у яких проводиться діяльність у сфері розваг, та закладах громадського харчування, складання рапорту, адміністративного протоколу; проведення рейдів та виявлення фактів уживання дітьми алкоголю, складання адміністративних протоколів; відвідування за повідомленням соціальної служби проблемних сімей, складання рапорту та адміністративних протоколів за фактами невиконання батьківських обов`язків; рейди з відвідування дітей, які опинилися в складних життєвих обставинах, за місцем їх проживання разом із службою у справах дітей для з`ясування умов проживання, складання акту; бесіди з дітьми та їх батьками (законними представниками) під час провадження в справі про адміністративне правопорушення, учинене дитиною; складання адміністративного протоколу; заходи за участю дітей (за окремими планами, вказівками НПУ); проведення, за запитами навчальних заходів, бесід з дітьми, схильними до вчинення правопорушень, за місцем проживання, навчання або роботи (складання рапорту, відібрання пояснень, підготовка відповіді до навчального закладу); відвідування дитини за місцем проживання для з`ясування умов проживання, а також чинників, які можуть негативно впливати на неї, бесіди з батьками дитини, її законними представниками, членами сім`ї з метою усунення причин і умов, які спонукали до вчинення дитиною адміністративного чи кримінального правопорушення, та складання рапорту.

Також поліцейські відділу поліції повинні подавати рапорти з проханням виплати додаткової доплати до грошового забезпечення та оригінали первинних документів, які підтверджують виконання поліцейськими функцій, визначених розділом II Порядку, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 № 2165. Доказів подання вищезазначених рапортів та оригіналів первинних документів, які підтверджують виконання поліцейськими функцій, визначених розділом II Порядку, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 12.11.2020 № 2165 не надано.

Позивач зазначає, що рапорт по суті є формою порушення питання про виплату доплати, подання позовної заяви є аналогічною формою порушення питання про виплату доплати.

Утім, такі аргументи позивача є неприйнятними, адже для виплати вказаної доплати передбачено певний алгоритм та необхідний пакет документів, які в матеріалах справи відсутні, що унеможливлює задоволення позовних вимог в цій частині.

28 лютого 2022 року на виконання Указів Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» та №69 «Про загальну мобілізацію» Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі Постанова №168).

Приписами п.п. 1, 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану (в первісній редакції на момент виникнення спору) визначено, що на період дії воєнного стану військовослужбовцям Збройних Сил, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Головного управління розвідки Міністерства оборони, Національної гвардії, Державної прикордонної служби, Управління державної охорони, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, Державної спеціальної служби транспорту, військовим прокурорам Офісу Генерального прокурора, особам рядового і начальницького складу Державної служби з надзвичайних ситуацій, співробітникам Служби судової охорони, особам начальницького складу управління спеціальних операцій Національного антикорупційного бюро та поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі 30000 гривень щомісячно (крім військовослужбовців строкової служби), а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах. Виплата такої додаткової винагороди здійснюється на підставі наказів командирів (начальників). Міністерству фінансів опрацювати питання щодо збільшення видатків відповідним розпорядникам бюджетних коштів для забезпечення реалізації цієї постанови.

З метою врегулювання питань нарахування та виплати додаткової винагороди та збільшеної додаткової винагороди, передбаченої Постановою №168, за підписом Голови Національної поліції України І. Клименка розроблено Методичні рекомендації щодо виплати додаткової винагороди поліцейським під час дії воєнного стану, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».

Відповідно до п. 2 розділу І Методичних рекомендацій виплата винагороди здійснюється органом, установою за місцем постійного проходження служби поліцейського, де він призначений на штатну посаду на підставі наказів такого органу, установи. Видання наказу здійснюється щомісяця не пізніше 28 числа (до завершення воєнного стану).

Згідно п. 3 розділу І Методичних рекомендацій розрахунковий місячний період для виплати винагород визначається з 24 лютого по 25 березня, а в подальшому з 26-го числа поточного місяця на наступні 30 днів періоду дії воєнного стану. У разі, якщо воєнний стан у розрахунковому місячному періоді визначений у меншій кількості календарних днів, ніж розрахунковий місячний період, то розмір винагород визначається шляхом ділення їхніх місячних розмірів на кількість календарних днів, коли був воєнний стан у розрахунковому місячному періоді.

Відповідно до п. 5 розділу І Методичних рекомендацій додаткова винагорода виплачується в межах асигнувань, передбачених в кошторисі органу, установи.

Згідно п. 1 розділу II Методичних рекомендацій додаткова винагорода встановлюється пропорційно та виплачується поліцейським за календарний період проходження служби в розрахунковому місячному періоді з урахуванням умов щодо періодів, які не враховуються до періоду, за який може бути встановлена винагорода згідно з розділом IV цих Методичних рекомендацій.

Відповідно до п. 2 розділу II Методичних рекомендацій додаткова винагорода встановлюється, ураховуючи кількість календарних днів проходження служби, крім періодів, зазначених у пункті 1 розділу IV цих Методичних рекомендацій. Обрахунок додаткової винагороди проводиться шляхом ділення місячного розміру додаткової винагороди 30 000 на кількість календарних днів у розрахунковому місячному періоді дії воєнного стану та множення на кількість днів проходження служби за виключенням періодів, зазначених у п. 1 розділу IV.

Згідно п. 3 розділу II Методичних рекомендацій для оформлення наказу про встановлення додаткової винагороди керівниками структурних підрозділів або відокремлених підрозділів органу (установи) поліції подаються списки поліцейських з пропорційно обрахованим розміром винагороди, що пропонується до встановлення.

Відповідно до п. 1 розділу IV Методичних рекомендацій додаткова винагорода не встановлюється поліцейським за період, зокрема, відсутності за місцем знаходження органу (підрозділу), закладу, установи з незаконних причин.

Відповідно до п.1 розділу ІІІ Методичних рекомендацій збільшена додаткова винагорода (до 70 000 грн додатково до додаткової винагороди) установлюється та виплачується поліцейським, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (далі - дії (заходів) за фактичний час виконання ними цих службових обов`язків.

Згідно п. 2 розділу ІІІ Методичних рекомендацій збільшена додаткова винагорода виплачується пропорційно часу участі в діях (заходах) у розрахунковому місячному періоді здійснення дій (заходів) під час воєнного стану, що обраховується за час фактичної участі в діях (заходах).

Перелік дій (заходів) з національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної, до забезпечення яких можуть залучатися поліцейські, визначений в додатку 2 до цих Методичних рекомендацій.

Обрахунок персонального розміру збільшеної додаткової винагороди кожного поліцейського проводиться шляхом ділення розрахункового місячного розміру збільшеної додаткової винагороди (з урахуванням пункту 3 розділу І) на кількість календарних днів у розрахунковому місячному періоді дії воєнного стану та множення на кількість днів безпосередньої участі в бойових діях (заходах) і на коригувальний коефіцієнт. У разі залучення до служби на добу, розрахунок добового часу зараховується як два календарних дні, у якому доба почалася та закінчилася. Розміри коригувальних коефіцієнтів до розрахунку включаються згідно з додатком 2 до цих Методичних рекомендацій.

Час безпосередньої участі в бойових діях (заходах) може бути включений лише в разі здійснення дій (заходів) у районах ведення бойових дій, що затверджені відповідним наказом Головнокомандувача Збройних Сил України.

Згідно п.3 розділу ІІІ Методичних рекомендацій підтвердженням здійснення дій (заходів) є список поліцейських з обрахованим у зазначений спосіб розміром винагороди, що пропонується до виплати (додаток 3), який в подальшому є додатком до наказу.

Тобто, умовами виплати додаткової винагороди в розмірі 30000,00 гривень є: несення служби в органах і установах, що розташовані в межах адміністративно- територіальних одиниць, на території яких надається допомога в рамках Програми «єПідтримка», в районі проведення воєнних (бойових) дій або перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні); безпосередня участь у бойових діях або забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, під час перебування безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів; наказ командира (начальника).

Як вбачається із довідок про грошове забезпечення ОСОБА_1 , позивач з 10.03.2023 отримував додаткову винагороду, передбачену Постановою КМУ № 168, утім, за період з 24.04.2022 по 09.03.2023 таких виплат відповідач не здійснював, оскільки відповідні накази керівником позивача не виносились.

Суд зауважує на неприйнятності аргументів відповідача та вільному тлумаченні приписів пункту 1 постанови КМУ № 168 про те, що додаткова винагороди є правом, а не обов`язком керівника, і її розмір залежить від особистого внеску поліцейського в загальний результат служби.

При цьому є аргументованою правова позиція позивача про те, що наказ командира (начальника) є не умовою виплати додаткової винагороди, а є тим документом, який командир (начальник) зобов`язаний винести за наявності підстав для виплати винагороди. Саме по собі винесення чи не винесення наказу як управлінського рішення не може впливати на обсяг прав поліцейського на належне грошове забезпечення.

При цьому із наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що позивач у 2022 році ніс службу, оскільки отримував грошове забезпечення, при цьому відсутні відомості про те, що позивач був відсутній у місті Харкові або ж йому доручалась дистанційна робота та/або про переміщення відділу комунікації чи окремих співробітників до іншого населеного пункту чи регіону.

Відтак, з метою відновлення порушеного права позивача відповідачу слід здійснити нарахування та виплату позивача вказаного виду додаткової винагороди з з 24.04.2022 по 09.03.2023 відповідно до норм чинного законодавства та з урахуванням висновків суду.

Відповідно до п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" (Заява N 4909/04, 10 лютого 2010 року) Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

З огляду на таке суд вважає інші аргументи учасників справи такими, що не вимагають детального аналізу, оскільки вони не спростовують висновків суду, зроблених у цій справі.

Зокрема, вказаний висновок стосується аргументів учасників справи стосовно знищення документації внаслідок пожежі в будівлі ГУНП навесні 2022 року, оскільки такі обставини є поважною причиною ненадання повного пакету документів, що витребовувались судом, водночас, такі обставини не можуть слугувати підставою для невиплати позивачу його грошового забезпечення з урахуванням принципу належного урядування.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Харківській області, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 31.10.2017, надбавки за службу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків за період з з 14.07.2017 по 04.04.2018, з 11.06.2019 по 08.09.2021 та додаткової винагороди відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» у розмірі 30000 грн за період з 24.02.2022 по 09.03.2023.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2016 по 31.10.2017, надбавку за службу в умовах режимних обмежень у розмірі 15 відсотків за період з з 14.07.2017 по 04.04.2018, з 11.06.2019 по 08.09.2021 та додаткову винагороду відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» у розмірі 30000 грн за період з 24.02.2022 по 09.03.2023 з урахуванням висновків суду та відповідно до норм чинного законодавства.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 09 серпня 2023 року.

Суддя Олексій Котеньов