Справа № 620/10250/23
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2023-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скалозуба Ю. О. розглянувши клопотання представника позивача про розгляд у загальному позовному провадженні адміністративної справи
до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області
провизнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії
Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправним, скасування п. 1 наказу №1081 від 16.06.2023 ''Про притягнення до дисциплінарної відповідальності''.
Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 01.08.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Також наголошено, що відповідно до ч.5 ст.262 КАСУ суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву (ч.7 ст.262 КАСУ).
На адресу суду від відповідача надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.
Згідно ч.1 ст.260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Згідно ч.4 ст.260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:
1) залишення заяви відповідача без задоволення;
2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.
Так, особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження передбачені ст.262 КАС України. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до частини 5 цієї статті суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Згідно ч.7 ст.262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
При цьому, пунктом 2 частини 6 цієї статті визначено, що якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.
У постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 826/9457/18 Верховний Суд зазначив, що зміст принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі зобов`язує адміністративний суд до активної ролі під час розгляду справи, зокрема, обранням того способу захисту порушеного права, який відповідає фактичним обставинам справи і відновлює порушене право особи.
Також, у постанові від 15 липня 2019 року у справа № 420/5625/18 Верховний Суд дійшов висновку, що під судовим захистом прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права; обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.
Крім того, згідно із принципом jura novit curia («суд знає закони») неправильна юридична кваліфікація позивачем спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні приписи юридичних норм.
При цьому до особливостей саме адміністративного судочинства слід віднести наступні:
забороняється відмова в розгляді та вирішенні адміністративної справи з мотивів неповноти, неясності, суперечливості чи відсутності законодавства, яке регулює спірні відносини (ч. 4 ст. 6);
лише адміністративний суд зобов`язаний вживати визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у т. ч. щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи (ч. 4 ст. 9).
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення фактичних обставин справи, а враховуючи суб`єктів конкретних правовідносин в сукупності із особливим періодом, запровадженим на території держави, можна припустити, що для розгляду цієї справи пріоритетним є швидке її вирішення, саме для чого, зокрема, і призначене спрощене позовне провадження.
Як вбачається з ухвали суду від 01.08.2023 суд дійшов висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, і відповідно призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
При цьому, суд не приймає до уваги посилання відповідача на те, що розгляд справи у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін порушує його право на судовий розгляд, оскільки значно звужує обсяг прав порівняно з іншими подібними справами, розгляд яких проводиться за правилами загального позовного провадження, а віднесення даної справи до справ незначної складності, може вплинути в майбутньому на обсяг прав щодо оскарження рішення у касаційному порядку, виходячи з наступного.
Частиною 1 ст.12 КАСУ встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). При цьому, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи, зокрема, у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як вбачається з предмету спору, дана справа не підпадає під визначення справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження, з огляду на що, віднесення її до справ незначної складності не може вважатися звуженням змісту та обсягу прав позивача, оскільки процесуальним законодавством встановлено окремий порядок розгляду таких спорів.
Враховуючи наведене, у суду наявні всі підставі для відмови у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи із викликом сторін та проведенням судового засідання.
Керуючись ст.ст. 167, 195, 260, 262, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Заяву представника позивача про розгляд справи із викликом сторін та проведенням судового засідання - залишити без задоволення.
Копію ухвали суду направити сторонам.
Відповідно до ч. 2 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 Кодексу адміністративного судочинства України оскарженню не підлягає.
Суддя Ю.О. Скалозуб