Справа № 640/4858/22
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2023-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4858/22 Суддя (судді) першої інстанції: Погрібніченко І.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Собківа Я.М., суддів Мезенцева Є.І.,Файдюка В.В. розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на ухвалу Окружного адміністративного суду м.Києва від 24.10.2022 року у справі за позовом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київенергомережі» про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі по тексту - позивач, НКРЕКП) із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київенергомережі» (далі також - відповідач, ТОВ «Київенергомережі»), у якій просить стягнути з ТОВ «Київенергомережі» 16 575,00 грн. в дохід Державного бюджету України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 24.10.2022 року адміністративний позов залишено без розгляду.

Позивач не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції, про залишення позовної заяви без розгляду, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги на більш тривалий, розумний термін, у відповідності до положень статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

27 лютого 2023 року відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи постановою НКРЕКП від 23 грудня 2020 року №2627 «Про накладення штрафу на ТОВ «Київенергомережі» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання» відповідно до пунктів 11 та 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» на ТОВ «Київенергомережі» накладено штраф у розмірі 85 000,00 грн.

В матеріалах справи міститься доказ що постанова була отримана ТОВ «Київенергомережі» 05 січня 2021 року,.

Також 03 лютого 2021 року ТОВ «Київенергомережі» звернулось до НКРЕКП з листом, у якому визнало порушення та просило розстрочити сплату штрафу.

НКРЕКП постановою від 17 лютого 2021 року №248 «Про розстрочення сплати штрафу, накладеного на ТОВ «Київенергомережі» розстрочило сплату штрафу у розмірі 85 000,0 грн., накладеного постановою від 23 грудня 2020 року №2627 «Про накладення штрафу на ТОВ «Київенергомережі» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання», на десять місяців відповідно до графіка.

Пунктом 2 наведеної постанови НКРЕКП нарахувало ТОВ «Київенергомережі» пеню за 13 днів прострочення сплати штрафу у розмірі 1,5 відсотка суми штрафу за кожний день прострочення, що складає 16 575,00 грн.

Вказана постанова була отримана ТОВ «Київенергомережі» 03 березня 2021 року.

Також, з матеріалів справи встановлено, що штраф у розмірі 85 000,00 грн. сплачений ТОВ «Київенергомережі» у повному обсязі 17 грудня 2021 року, а тому позивач вважає, що строк звернення до суду з позовом про стягнення з відповідача пені у розмірі 16 575,00 грн. розпочався з наступного дня після виконання ТОВ «Київенергомережі» останнього платежу, передбаченого пунктом 1 постанови НКРЕКП від 17 лютого 2021 року №248 «Про розстрочення сплати штрафу, накладеного на ТОВ «Київенергомережі», тобто з 18 грудня 2021 року, а тому строк звернення до суду з даним позовом ним не пропущено.

Свої вимоги апелянт мотивує тим що абзацом другим частини другої статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб?єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень. І таким чином, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

03.02021 року Відповідач звернувся з листом №0221/03-1 у якому просив розстрочити сплату штрафу.

17.02.2021 року регулятор розстрочив сплату штрафу на 10 місяців відповідно графіку:

до 17 березня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 квітня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 травня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 червня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 липня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 серпня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 вересня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 жовтня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 листопада 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

до 17 грудня 2021 року - 8 500,00 (вісім тисяч п?ятсот) гривень;

Сума штрафу, яка була розстрочена на підставі пункту першого постанови НКРЕКП № 248 Відповідачем була сплачена в повному обсязі, проте з пропущенням строку сплати на 13 днів (з 05.02.2021 по 17.02.2021).

Враховуючи вимоги статті 22 Закону про НКРЕКП, відповідач мав сплатити штраф до 04.02.2021 включно.

Апелянт вважає, що днем виникнення підстав для звернення до суду, що дають суб?екту владних повноважень право на пред?явлення визначених законом вимог відповідно до статті 122 КАС України, є 18.12.2021, а саме наступний день після виконання останнього платежу ТОВ «Київенергомережі» передбаченого пунктом першим постанови НКРЕКП № 248, тому, на думку НКРЕКП, строк на подачу позову не був пропущеним, а ухвала суду від 24.10.2022 року була прийнята с грубим порушенням норм процесуального права.

Суд апеляційної інстанції не може погодитись з такими твердженнями апелянта, з огляду на таке.

Частиною 5. ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» визначено, що суб?єкти господарювання, на яких накладено штраф, зобов?язані сплатити його у 30-денний строк з дня одержання копії рішення про накладення штрафу, крім випадків, встановлених частиною п?ятою статті 13 цього Закону.

Верховний Суд у своїй Постанові від 27 травня 2021 року по справі № 640/29683/20 зазначив наступне: « 3 аналізу вказаних вище норм Закону № 1540-VIII вбачається, що перебіг тримісячного строку звернення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до суду із позовом про стягнення суми штрафу, визначеного відповідною постановою НКРЕКП та пені за невиконання та/або несвоєчасне виконання постанови про накладення штрафу, починається після спливу 30-денного строку з дня одержання суб?єктом господарювання копії відповідного рішення Регулятора.»

В матеріалах справи міститься доказ про те, що Постанову НКРЕКП № 248 відповідач отримав 03 березня 2021 року. З чого виходить, що відповідач був повинен сплатити пеню у строк не пізніше 01 квітня 2021 року.

Відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб?єкту владних повноважень право на пред?явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб?єкта владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Враховуючи ту обставину, що останнім днем сплати пені Відповідачем було 01 квітня 2021 року, відлік строку звернення до суду з адміністративним позовом розпочинається 01 квітня 2021 року та складає три місяці з вказаної дати. Однак, позивачем був поданий позов 04.02.2022 року, з пропуском трьохмісячного строку звернення до суду, встановленого абзацу 2 ч. 2 ст. 122 КАСУ для пред`явлення даного адміністративного позову.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду.

Згідно частин першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Файдюк В.В.

Суддя Мєзєнцев Є.І.