Справа № 260/6017/23
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2023-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 серпня 2023 рокум. Ужгород№ 260/6017/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Калинич Я.М., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Служби безпеки України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Довженка, буд. 3, ) про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Єрьоміна В.А. в інтересах ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, в якому просить: 1. Визнати протиправними дії Управління Служби безпеки України в Закарпатській області, які полягають у відмові провести перерахунок розміру грошового забезпечення ОСОБА_1 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481,00 грн.), встановленого законом на 01 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та у відмові виготовити і надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення, станом на 01 січня 2021 року, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2021 року, на відповідний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2021 року. 2. Зобов`язати Управління Служби безпеки України в Закарпатській області перерахувати розмір грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2481,00 грн.), встановленого законом на 01 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , станом на 01 січня 2021 року, відповідно до вимог статей 43, 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» та положень пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2021 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2021 року.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 липня 2023 року залишено позовну заяву без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків десять днів.

Відповідно до вимог статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в ухвалі було зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення (десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху).

Позивачу у цей строк необхідно усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду всіх доказів, що містяться в обґрунтування позову та заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати поважні причини пропуску цього строку, надавши відповідні докази на їх підтвердження.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслано представнику позивача в електронний кабінет та доставлено 21 липня 2023 року о 13:03 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. Відтак строк на усунення недоліків позовної заяви сплинув 31.07.2023 року.

04.08.2023 року у суді зареєстровано заяву представника позивача адвоката Єрьоміної Вікторії Анатоліївни, подану через систему «Електронний суд», яка сформована 04.08.2023 року (поза межами строку для усунення недоліків позовної заяви) про поновлення процесуального строку.

У заяві представник позивача наводить постанову Верховного Суду по справі №340/2148/21 від 07.06.2023 року з аналогічного спору, у якій Верховним Судом визнано право позивача на звернення до суду за захистом порушених прав понад 6 місячний термін.

Вказаний підхід стосовно процесуальних строків також застосовано Верховним Судом у постанові по справі №420/2906/23 від 25.05.2023 року, у якій зазначено, що при застосуванні процесуальних норм потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом.

Представник позивача наводить і іншу судову практику та вказує, що у цій справі позивач оскаржує дії відповідача щодо невидачі виправленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Зазначене впливає на соціальне забезпечення позивача щодо можливості отримання пенсії у більшому розмірі. Тому застосовування шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого частиною другою статті 122 КАС України, матиме наслідком неможливість реалізувати позивачем передбаченого статті 51 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» права на перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення.

Заявниця просить вважати поважною причину пропуску процесуального строку на подання позову та поновити пропущений з поважних причин строк звернення ОСОБА_1 до суду з позовом до управління СБУ в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Надаючи оцінку наведеному, суд враховує таке.

Відповідно до частини другої статті 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Продовження строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Позивач (представник позивача) у межах десятиденного строку з дня вручення ухвали суду про залишення позовної заяви без руху не звертався до суду з клопотанням про продовження процесуального строку, встановленого судом, для усунення недоліків, тобто підстав вирішувати питання про продовження процесуального строку, встановленого судом, не має.

У цій справі у строк, встановлений судом, позивач та його представник не виконали вимоги ухвали судді від 19.07.2023 року про залишення позовної заяви без руху. Поза межами строку представником позивача подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду.

Разом з тим, аналізуючи зміст такої заяви про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає, що у ній не наведено жодних обставин поважності причин пропуску строку звернення до суду. Навпаки, представник позивача вважає, що до даних правовідносин не застосовується строк звернення до суду, а тому жодних обставин, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду не наводить. При цьому суд критично оцінює посилання у заяві на судові рішення Верховного Суду, бо в таких не вирішувалося питання дотримання строку звернення до суду за аналогічного предмету позову.

Натомість суд зауважує, що Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 року по справі №380/14933/22 сформував правову позицію щодо дотримання строків звернення до суду у цій категорії справ, в якій визначив початок перебігу строку звернення до суду з позовними вимогами щодо видачі довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 з урахуванням розмірів посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, визначених шляхом множення розміру мінімального прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 - з 01 січня відповідного року.

Так, Верховний Суд, посилаючись на пункт 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, з наступними змінами та доповненнями, вказав, що грошове забезпечення військовослужбовці повинно змінюватись щороку з 1 січня, у разі зміни прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто, саме з цією датою пов`язується визначення Кабінетом Міністрів України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

З урахуванням викладеного, Верховний Суд прийшов до висновку, що позивач повинен був дізнатися про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року.

Частиною п`ятою статті 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З позовними вимогами про визнання протиправними дій Управління щодо відмови позивачу підготовці та наданні до ГУ ПФУ в Закарпатській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2021 для здійснення обчислення та перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2021 позивач звернувся до суду лише 17.07.2023, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

Отже, суд констатує, що даний позов подано до адміністративного суду з пропуском строків звернення до суду.

При цьому позивачем вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху не виконані як у строк, установлений судом, так і поза межами встановленого строку, бо подана заява про поновлення строку звернення до суду не містить жодної обставини, яка б вказувала на поважність причин пропуску строку звернення до суду. Також суд зауважує, що будь-яких заяв чи клопотань від позивача з приводу продовження строку на усунення недоліків позовної заяви відповідно до статті 121 КАС України до суду не надходило. Позивач не надіслав суду будь-яких повідомлень про наявність поважних причин, що ускладнюють чи унеможливлюють виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху у встановлений для цього строк.

Крім того, суд звертає увагу, що ухвала суду від 19.07.2023 року не виконана і в частині подання (надіслання) до суду всіх доказів, що містяться в обґрунтування позову.

Пунктами 6 та 7 частини п`ятої статті 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Позовну заяву і додані до неї документи необхідно повернути позивачу без розгляду з таких мотивів та підстав.

Пунктом першим частини четвертої статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно із частинами п`ятою, шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху або про повернення позовної заяви надсилається особі, яка подала позовну заяву, не пізніше наступного дня після її постановлення. Копія позовної заяви залишається в суді.

Таким чином, оскільки позивач у встановлений судом строк не усунув недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі від 19.07.2023 про залишення позовної заяви без руху, тому вказану позовну заяву і додані до неї документи необхідно повернути позивачу без розгляду.

Керуючись статями 169, 248, 256, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Служби безпеки України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Довженка, буд. 3, ) про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, разом із позовною заявою і доданими до неї документами, а копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали суддею. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Я. М. Калинич