Справа № 331/4899/23
Суддя: Антоненко М. В.
Дата ухвалення: 2023-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 331/4899/23
Провадження № 2-а/331/48/2023
Ухвала

Іменем України

про залишення позовної заяви без руху

07 серпня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Антоненко М.В., вивчивши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи,-

ВСТАНОВИВ:

01.08.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи.

Дослідивши матеріали позову, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст. 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, свого часу Судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України, в постанові від 13.12 2016 р. (провадження № 21-1410а16) висловилась про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом «Про судовий збір», сплаті не підлягає.

Використовуючи такий висновок про застосування права позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020р. № 543/775/17 зазначила про необхідність відступлення від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом із цим, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536,80 грн. (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, суд приходить до висновку, що адміністративний позов необхідно залишити без руху у зв`язку з порушенням вимог ст. 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме у зв`язку з тим, що позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви про скасування постанови про адміністративне правопорушення у розмірі 536,80 грн.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи,їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу),відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти(п. 2).

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи.

Статтею 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту(частини перша, друга, третя і п`ята статті 122 КУпАП) (ч.1). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 2).

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 122 КУпАП, інспектори патрульної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені Національної поліції. Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Саме така правова позиція закріплена в постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а.

З огляду на викладене, судом роз`яснюється право позивача ОСОБА_1 про можливість вірного визначення відповідача, з урахуванням останньої практики Верховного Суд, викладеної в постанові від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а.

Дані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання ухвали.

Керуючись ст. ст. 161,169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та закриття справи залишити без руху, надавши позивачу строк не більше десяти днів з дня отримання ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, для усунення недоліків.

Попередити, що у випадку невиконання цих вимог до вказаного строку адміністративний позов буде повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: М.В. Антоненко