Справа № 400/9594/23
Суддя: Мельник О.М.
Дата ухвалення: 2023-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 серпня 2023 р. № 400/9594/23

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мельник О.М., ознайомившись з

позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

доЗаступника Миколаївського міського голови Коренєв Сергій Миколайович, вул. Адміральська, 20, м. Миколаїв, 54001, Конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків м. Миколаєва, вул. Адмірала Макарова, 7, м. Миколаїв, 54030

провизнання дій протиправними; визнання протиправними та скасування наказу від 03.12.2020 № 827, протоколів від 01.12.2020 № 18, від 02.12.2020 № 19, від 03.12.2020 № 20; визнання недійсним договору від 07.12.2020 № 38,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до заступника Миколаївського міського голови Коренєва Сергія Миколайовича та конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків міста Миколаєва з вимогами:

- визнати протиправними дії заступника Миколаївського міського голови Коренєва Сергія Миколайовича, який 03.12.2020 під час здійснення повноважень на посаді директора департаменту Житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради видав наказ ДЖКГ ММР від 03.12.2020 №827 "Про призначення управителів багатоквартирних будинків м. Миколаєва", що не відповідає змісту Протоколу засідання конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків м. Миколаєва від 03.12.2020 року № 20;

- визнати наказ ДЖКГ ММР від 03.12.2020 №827 «Про призначення управителів багатоквартирних будинків м. Миколаєва» протиправним та скасувати його.

- визнати протиправними дії конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків м. Миколаєва під час проведення конкурсу з призначення управителя багатоквартирних будинків м. Миколаєва з 01.12.2020 - 03.12.2020.

- визнати протоколи конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків м. Миколаєва від 01.12.2020 №18, від 02.12.2020 № 19, від 03.12.2020 № 20 протиправними та скасувати їх.

- визнати недійсним договір від 07.12.2020 №38 про надання послуг з управління багатоквартирним будинком між ТОВ «УК «БРИЗ ПРО» та співвласниками багатоквартирного будинку м. Миколаєва вул. Шосейна, буд.2.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позов, суд вважає, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Частиною 1 статті 5 КАС України, передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Позивач в своєму позові не зазначає чим порушено її права, свободи або законні інтереси.

Крім того, судом встановлено, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду.

Частиною 2 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як слідує з матеріалів адміністративного позову позивач просить суд визнати протиправними та скасувати наказ ДЖКГ ММР від 03.12.2020 №827 "Про призначення управителів багатоквартирних будинків м. Миколаєва", протоколи конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирних будинків міста Миколаєва від 01.12.2020 №18, від 02.12.2020 №19, від 03.12.2020 №20, а також просить визнати протиправними дії щодо порушення правил проведення конкурсу щодо призначення управителя багатоквартирними будинками м. Миколаєва, що мало місце у 2020 році, а до суду з даним позовом звернулась лише 01.08.2023р.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, на думку суду, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Крім того, у відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

Згідно з положеннями частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. №3674-VI (далі Закон № 3674-VI) встановлено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 статті 8 Закону №3674-VI визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

За приписами частини 2 вищевказаної статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Згідно з ч. 2 вказаної статті суд може звільнити позивача від сплати судового збору на підставах, передбачених частиною першою статті 8 зазначеного Закону.

Відтак, підставою для звільнення від сплати судового збору, зокрема, є майновий стан сторони, визначення якого є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується його рівень.

З огляду на викладене, позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору, а тому повинна сплачувати судовий збір.

Водночас, позивачем не надано суду достатніх доказів наявності обставин щодо відсутності коштів на оплату судового збору, як підстави для звільнення від сплати судового збору.

При цьому, суд зауважує, що надані до заяви про звільнення від сплати судового збору позивачем документи не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Оскільки позивачем не надано суду належних доказів в обґрунтування обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, підстави для звільнення сплати судового збору, наведені в клопотанні, не можуть бути визнані поважними, в зв`язку з чим це клопотання задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Даний адміністративний позов містить вимоги немайнового характеру.

У відповідності до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2023 рік" з 1 січня 2023 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2684 гривень.

Отже, позивачу слід надати доказ про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн.

Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху подати до Миколаївського окружного адміністративного суду:

- позовну заяву в якій зазначити що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси ОСОБА_1 ;

- заяву про поновлення строку звернення до суду, вказавши поважність причин пропуску такого строку;

- докази сплати судового збору в розмірі 1073,60грн.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання суддею, оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Мельник