Справа № 460/13864/23
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2023-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 серпня 2023 року м. Рівне №460/13864/23
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. Щербакова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доМіністерства юстиції України третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2
про визнання протиправними та скасування наказу, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Міністерства юстиції України (далі відповідач) відповідно до якого просить суд:

- визнати протиправним та скасувати пункт 4 результативної частини наказу Міністерства юстиції України № 1788/5 від 11.05.2023 «Про задоволення скарги», яким анульовано доступ державному реєстратору виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, виконання якого покладено на Державне підприємство «Національні інформаційні системи»;

В обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що наказом Міністерства юстиції України «Про задоволення скарг» № 1788/5 від 11.05.2023 задоволено скаргу ОСОБА_2 , скасовано рішення №64443520, №64470903, №64544891, прийняті державним реєстратором, анульовано позивачу доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Оскаржуваний наказ прийнято на підставі висновку Центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 05.04.2023.

Позивач зазначає, що Міністерством юстиції України не розглянуто подану скаргу уподовж максимально відведеного чинним законодавством 45-денного терміну, тому позивач вважає, що Міністерство юстиції України проявило бездіяльність, а також поверховий та формальний підхід під час вирішення питання щодо відповідності поданої скарги вимогам частини п`ятої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Позивач вважає, що анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав є одним з видів санкції за порушення вимог законодавства України в сфері державної реєстрації, а тому такі рішення мають прийматися з урахуванням принципу пропорційності, який має на меті досягнення балансу між публічними інтересами та індивідуальними інтересами особи, а також між цілями та засобами їх досягнення. Оскаржуване рішення, на думку позивача, прийнято з порушенням принципів обґрунтованості, неупередженості, добросовісності, розсудливості,принципу рівності перед законом, пропорційності.

Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 14.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі та визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою суду від 10.07.2023 залучено до участі в адміністративній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 .

Міністерство юстиції України у відзиві проти задоволення позовних вимог заперечило. Відповідач вказує, що під час розгляду скарги ОСОБА_2 встановлено, що позивачем допущено порушення Закону та Порядку №1127. По суті позовних вимог щодо порушення строку розгляду скарги, відповідач зауважує, що введення воєнного стану на території України значно вплинуло на роботу Міністерства та унеможливило розгляд скарг у певний період. Крім того, тривалість строку розгляду зумовлена і надмірним навантаженням.

Відтак, Міністерство юстиції зазначає, що встановлення факту прийняття позивачем неправомірних рішень, з урахуванням їх характеру та наслідків, які фактично призвели до порушення прав скаржника, на думку відповідача, є підставою для застосування відповідного заходу реагування у вигляді анулювання доступу до Державного реєстру прав.

Третя особа подала до суду письмові пояснення, у яких зазначила, що рішення державного реєстратора ОСОБА_1 від 10.08.2022 прийняте з порушенням пункту 2 частини третьої статті 10, абзацу першого частини першої статті 22, пунктів 2, 3, 4 частини першої статті 24 Закону, п.п. 50, 78,79, 81 Порядку та підлягало скасуванню. У зв`язку із наведеним, третя особа вважає, що позов не належить до задоволення.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення позивача та представника третьої особи, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, державним реєстратором виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області Левандовською А.В. прийнято рішення №64443520 від 10.08.2022, №64470903 від 12.08.2022, №64544891 від 19.08.2022.

10.10.2022 ОСОБА_2 до Міністерства юстиції України подано скаргу на рішення, дії державного реєстратора, за змістом якої просила провести перевірку правомірності проведених реєстраційних дій державного реєстратора ОСОБА_1 , скасувати вищезазначені рішення №64443520 від 10.08.2022, №64470903 від 12.08.2022, №64544891 від 19.08.2022 та застосувати санкції до державного реєстратора ОСОБА_1 у вигляді анулювання доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Наказом Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» № 1778/5 від 11.05.2023

- скаргу ОСОБА_2 від 10.10.2022 задоволено (пункт 1)

- скасовано рішення №64443520 від 10.08.2022, №64470903 від 12.08.2022, №64544891 від 19.08.2022, прийняті державним реєстратором виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області Левандовською А.В. (пункт 2);

- скасовано рішення №66866534 від 21.03.2023, прийняте державним реєстратором Департаменту цифрової трансформації та забезпечення надання адміеністартвиних послуг Рівненської міської ради Рівненської області Ковальчук Л.С. (пункт 3);

- анульовано доступ державному реєстратору виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (пункт 4);

- виконання пункту 2,3 наказу покладено на Офіс протидії рейдерству (пункт 5);

- виконання пункту 4 наказу покладено на Державне підприємство «Національні інформаційні системи» (пункт 6).

Не погоджуючись зі спірним наказом в частині анулювання доступу державному реєстратору виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області ОСОБА_1 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб-підприємців, врегульовано Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року № 1952-IV(далі - Закон № 1952-IV).

Згідно зі статтею 6 Закону № 1952-IV передбачено, що організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно.

Статтею 7 Закону № 1952-IV передбачено повноваження Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації прав, до яких також належить розгляд скарг на рішення, дії або бездіяльність державних реєстраторів, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України та приймає обов`язкові до виконання рішення, передбачені цим Законом.

Порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав на нерухоме майно визначено статтею 37 Закону № 1952-IV.

Відповідно до частини першої статті 37 Закону № 1952-IV рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду.

Частиною другою статті 37 Закону № 1952-IV визначено, що Міністерство юстиції України розглядає скарги:

1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі судового рішення, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір);

2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.

Відповідно до частини 3 статті 37 Закону № 1952-IV рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.

Згідно з частиною 5 статті 37 Закону № 1952-IV скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав або територіального органу Міністерства юстиції України подається особою, яка вважає, що її права порушено, у письмовій формі та має містити:

1) повне найменування (ім`я) скаржника, його місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (ім`я) представника скаржника, якщо скарга подається представником;

2) реквізити рішення державного реєстратора, яке оскаржується;

3) зміст оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності та норми законодавства, які порушено, на думку скаржника;

4) викладення обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги;

5) відомості про наявність чи відсутність судового спору з порушеного у скарзі питання, що може мати наслідком скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора та/або внесення відомостей до Державного реєстру прав;

6) підпис скаржника або його представника із зазначенням дати складання скарги.

До скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.

За результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи приймають мотивоване рішення про:

1) відмову в задоволенні скарги;

2) задоволення (повне чи часткове) скарги шляхом прийняття рішення про:

а) скасування реєстраційної дії, скасування рішення територіального органу Міністерства юстиції України, прийнятого за результатом розгляду скарги, - у разі оскарження реєстраційної дії, рішення територіального органу Міністерства юстиції;

б) проведення державної реєстрації - у разі оскарження відмови у державній реєстрації, зупинення розгляду документів;

в) виправлення технічної помилки, допущеної державним реєстратором;

в-1) про усунення порушень, допущених державним реєстратором з визначенням строків виконання наказу;

г) тимчасове блокування доступу державного реєстратора до Єдиного державного реєстру;

ґ) анулювання доступу державного реєстратора до Єдиного державного реєстру;

е) притягнення до дисциплінарної відповідальності посадової особи територіального органу Міністерства юстиції України;

є) направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю.

Міністерство юстиції України та його територіальні органи відмовляють у задоволенні скарги, якщо:

1) скарга оформлена без дотримання вимог, визначених частиною п`ятою цієї статті;

2) на момент прийняття рішення про задоволення скарги шляхом скасування реєстраційної дії щодо державної реєстрації новоствореної юридичної особи, іншої організації, державної реєстрації фізичної особи підприємцем, припинення юридичної особи, іншої організації, припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця або шляхом проведення реєстраційної дії в Єдиному державному реєстрі проведено наступну реєстраційну дію щодо відповідної особи;

3) у разі наявності інформації про судове рішення або ухвалу про відмову позивача від позову з такого самого предмета спору, про визнання позову відповідачем або затвердження мирової угоди сторін;

4) у разі наявності інформації про судове провадження у зв`язку із спором між тими самими сторонами, з такого самого предмета і тієї самої підстави;

5) є рішення цього органу з такого самого питання;

6) в органі ведеться розгляд скарги з такого самого питання від цього самого скаржника;

7) скарга подана особою, яка не має на це повноважень;

8) закінчився встановлений законом строк подачі скарги;

9) розгляд питань, порушених у скарзі, не належить до компетенції органу;

10) державним реєстратором, територіальним органом Міністерства юстиції України прийнято таке рішення відповідно до законодавства.

Порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України.

Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1128 затверджено Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції (далі - Порядок № 1128).

Відповідно до пункту 9 Порядку № 1128 під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:

1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;

2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;

3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;

4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;

5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.

Згідно із пунктом 14 Поряду № 1128 за результатами розгляду скарги у сфері державної реєстрації, у тому числі колегіально, Мін`юст чи відповідний територіальний орган приймає рішення про задоволення скарги у сфері державної реєстрації або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених законом.

Отже, для прийняття рішення відповідно до Закону № 1952, підставою для якого є наявність у діях державного реєстратора порушення порядку державної реєстрації прав, Міністерство юстиції України має ретельно дослідити всі обставини справи, тобто встановити факт порушення державним реєстратором законодавства у сфері державної реєстрації прав, що в свою чергу і є підставою для прийняття рішення про анулювання доступу державного реєстратора до Державного реєстру прав.

Надаючи оцінку твердженню позивача про порушення відповідачем 45-денного строку розгляди скарги, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.20 Закону України "Про звернення громадян" звернення (у тому числі скарги) розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Пунктом 4 Порядку № 1128 визначено, що розгляд скарги у сфері державної реєстрації здійснюється у строки, встановлені Законом України "Про звернення громадян".

Тобто, законодавством встановлено граничні строки розгляду скарги на дії державного реєстратора, в межах яких повинно бути прийнято відповідне рішення.

З матеріалів справи вбачається, що скарга була подана 10.10.2022. Відповідно до п. 4 Порядку розгляд скарги у сфері державної реєстрації здійснюється у строки, встановлені Законом України Про звернення громадян.

Відповідно до ст. 20 закону України Про звернення громадян звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Наказ, що оскаржується, видано відповідачем 11.05.2023, тобто за межами 45 денного строку від дати отримання скарг. Відповідачем не повідомлено про наявність будь-яких обставин, що об`єктивно перешкоджали розгляду скарги у межах встановленого законом строку. Такий тривалий час розгляду скарг створює невизначеність у правовідносинах. Суд вважає, що такими діями та прийняттям рішення за межами встановленого законом строку відповідач порушив права позивачки.

Відповідно до висновків Верховного суду, викладених у постанові від 20 травня 2019 року у справі № 826/9046/16 (провадження № К/9901/12186/18 № К/9901/12189/18 № К/9901/12193/18), на Міністерство юстиції України покладено обов`язок забезпечення участі заінтересованих осіб у розгляді скарги шляхом належного повідомлення з метою реалізації їхнього права на захист, подання відповідних пояснень. Суд дійшов висновку, що обставини належного повідомлення всіх осіб, яких стосується скарга, призначена до розгляду на засіданні відповідної комісії, сприяють належному виконанню відповідачем своїх функцій та мають істотне значення для вирішення скарги.

Відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень за результатами розгляду скарг відповідач зобов`язаний був прийняти мотивоване рішення.

Наказ відповідача від 11.05.2023 за результатами розгляду скарги не містить ніяких мотивів його прийняття, зокрема відсутнє будь-яке обґрунтування необхідності блокування доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, чим фактично значно обмежується можливість здійснення державним реєстратором його обов`язків.

На підставі викладеного, суд вважає, що наказ, який оскаржуються не відповідає ознакам обґрунтованості, добросовісності та пропорційності. Суд вважає необхідним визнати протиправним та скасувати пункт 4 Наказу Міністерства юстиції України від 11.05.2022 №1788/5 в частині анулювання позивачці доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У відповідності до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно із ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що позивач довів незаконність оскаржуваного рішення та наявність правових підстав для задоволення заявленого позову. Натомість доводи відповідача є безпідставними та необґрунтованими.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю

Визнати протиправним та скасувати пункт 4 наказу Міністерства юстиції України № 1788/5 від 11.05.2023 «Про задоволення скарги» в частині анулювання державному реєстратору виконавчого комітету Корнинської сільської ради Рівненського району Рівненської області ОСОБА_1 доступу до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно

Стягнути з Міністерства юстиції України на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 01 серпня 2023 року.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 )

Відповідач: Міністерство юстиції України (вул. Архітектора Городецького, 13,м. Київ, 01001, )

Третя особа: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Суддя В.В. Щербаков