Справа № 240/7089/23
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 серпня 2023 року м. Житомир справа № 240/7089/23

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Липи В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області полковника поліції О.Трачука за №1510 від 13.12.2022 відносно ОСОБА_1 , яким було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправними та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області полковника поліції О.Трачука за №628 о/с від 15.12.2022, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області полковника поліції О.Трачука за № 1510 від 13.12.2022 року відносно позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. На підставі цього наказом начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області полковника поліції О.Трачука за № 628 о/с від 15.12.2022 року ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Не погоджуючись з вказаними наказам та вважаючи їх протиправними , звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 25.05.2023.

До суду ГУ НП в Житомирській області направлено відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі за безпідставністю. Заперечуючи проти позову зазначає, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Житомирській області полковника поліції О.Трачука за № 628 від 15.12.2022 року позивача було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України). Наказ винесено на підставі висновку про результати службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни затвердженого 13 грудня 2022 року та наказу ГУНП в Житомирської області від 13.12.2022 № 1510 "Про накладення дисциплінарних стягнень ". Наказом ГУНП в Житомирської області від 13.12.2022 № 1510 застосовано до начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон N 0016935) дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.Підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення стали висновок службового розслідування, проведеного за фактом ДТП, що сталася 28.11.2022 близько 18.40, на автодорозі «Житомир-Виступовичі», поблизу с. Оліївка Житомирського району Житомирської області за участю начальника відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_1 , який перебуваючи поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї та спеціальних засобів, керуючи автомобілем марки «Opel Frontera», номерний знак НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції та на швидкості здійснив зіткнення з автомобілем марки «Citroen С4», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був припаркований на узбіччі через тимчасову несправність транспортного засобу, при цьому з увімкненим сигналом аварійної зупинки. Визначаючи вид стягнення майору поліції ОСОБА_1 , дисциплінарна комісія враховувала ступінь його вини, а також, що дисциплінарний проступок вчинений за обставин повного ігнорування ним вимог відомчих нормативно- правових актів.

ГУНП в Житомирській області зауважує, що відсутність адміністративного притягнення до відповідальності позивача не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції, який входить до його компетенції. Відповідач стверджує, що при прийнятті оскаржуваних наказів діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання протиправними та скасування спірних наказів.

23.05.2023 до суду позивачем надано відповідь на відзив, у якій наголосив, що 10 січня 2023 року було прийняте рішення у справі за його позовом до Головного управління національної поліції України у Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, яке набрало законної сили після прийняття Сьомим апеляційним адміністративним судом постанови від 28 лютого 2023 року. Вказаними вище рішеннями судів першої та апеляційної інстанції встановлено відсутність вини в даному правопорушенні і встановлено, що судам не надано жодних доказів підтвердження вини. Позивач відмітив, що оскільки його звільнено зі служби на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII , тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, то відповідач в силу частини 2 статті 71 КАС України має обов`язок довести наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, визначення якого наведено у Дисциплінарному статуті, адже, рішеннями Богунського районного суду м.Житомира від 10.01.2023 року, Житомирського районного суду Житомирської області від 15.02.2023 року, постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 28.02.2023 року встановлено відсутність вини та складу в його діях ознак адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні 25.05.2023, заслухавши пояснення учасників справи, судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, зважаючи на відсутність потреби заслухати свідка чи експерта.

05.06.2023 до суду відповідач направив заперечення на відповідь на відзив, у яких зазначив, що вказані пояснення позивача спростовуються як результатами службового розслідування так і доказами долученими до відзиву.

Згідно із ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зважає на наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, наказом ГУ НП в Житомирській області від 13.12.2022 №1510 за порушення службової дисципліни, невиконання вимог п.п.. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення абзаців 1,2, 8, 10 п. 1 розділу ІІ, п. З розділу IV, абзацу 1 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ч. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, обов`язку бути вірним Присязі поліцейського, запобігати вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, яке виразилось у вчиненні поза службою у стані алкогольного сп`яніння діянь, які підривають авторитет Національної поліції України та призвели до дорожньо-транспортної пригоди, не повідомлення про правопорушення службу «102» УОАЗОР ГУНП після скоєння дорожньо- транспортної пригоди; надання поліцейським та медичним працівникам недостовірних особистих анкетних даних, неповідомлення на законну вимогу поліцейських свого прізвища, посади, спеціального звання, введення в оману поліцейських та очевидців щодо обставин дорожньо-транспортної пригоди, застосовано до начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0016935) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Відповідно до наказу ГУ НП в Житомирській області від 15.12.2022 №628 о/с майора поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу від 15.12.2022 №628 о/с слугували матеріали службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Житомирській області від 29.11.2022 №1058 за фактом ДТП, що сталася 28.11.2022 близько 18.40, на автодорозі «Житомир-Виступовичі», поблизу с. Оліївка Житомирського району Житомирської області за участю начальника відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майора поліції ОСОБА_1 , який перебуваючи поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї та спеціальних засобів, керуючи автомобілем марки «Opel Frontera», номерний знак НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції та на швидкості здійснив зіткнення з автомобілем марки «Citroen С4», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був припаркований на узбіччі через тимчасову несправність транспортного засобу, при цьому з увімкненим сигналом аварійної зупинки.

Не погоджуючись із звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Своєю чергою, притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією або кримінального правопорушення, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, є підставами для звільнення зі служби в поліції. Проте ці підстави не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Водночас вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення про накладення певного виду стягнення.

Суд зазначає, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до Висновку службового розслідування дисциплінарна комісія встановила, що 28.11.2022 близько 18.40, на автодорозі «Житомир-Виступовичі», поблизу с. Оліївка Житомирського району Житомирської області начальник відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області майор поліції ОСОБА_1 перебуваючи поза службою, у цивільному одязі, без вогнепальної зброї та спеціальних засобів, керуючи автомобілем марки «Opel Frontera», номерний знак НОМЕР_1 , не дотримався безпечної дистанції та на швидкості здійснив зіткнення з автомобілем марки «Citroen С4», номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був припаркований на узбіччі через тимчасову несправність транспортного засобу, при цьому з увімкненим сигналом аварійної зупинки (ЄО відділу поліції № 1 Житомирського РУП ГУНП від 28.11.2022 № 11924). На місці події майор поліції ОСОБА_1 намагався ввести в оману поліцейських, які прибули на місце дорожньо-транспортної пригоди, стверджуючи, що він перебував у автомобілі «Opel Frontera», номерний знак НОМЕР_1 , у якості пасажира, що спростували очевидці події. Від проходження освідування на стан алкогольного сп`яніння на місці за допомогою «Drager Alcotest» майор поліції ОСОБА_1 відмовився, при цьому погодився здати кров у медичному закладі. 28.11.2022 працівниками СРПП ВП №1 Житомирського РУП ГУНП, стосовно майора поліції ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 029371 за ст. 124 (Порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів) КУпАП та постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху серії БАД №640513 за ст. 126 (Керування транспортним засобом особою, яка не має відповідних документів на право керування таким транспортним засобом або не пред явила їх для перевірки) КУпАП. 30.11.2022 за вихідним №7927/202/04-22 адміністративні матеріали стосовно майора поліції ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП направлені для розгляду до Житомирського районного суду Житомирської області. На час проведення службового розслідування рішення судом не прийнято.

02.12.2022 стосовно майора поліції ОСОБА_1 працівниками СРПП ВП № 1 Житомирського РУП ГУНП складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 029328 за частиною першою статті 130 (Керування транспортним засобам особою, яка перебуває у стані алкогольного сп`яніння) КУпАП.

08.12.2022 за вихідним № 8157/202/01-22 адміністративні матеріали стосовно майора поліції ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП направлені для розгляду до Житомирського районного суду Житомирської області. На час проведення службового розслідування рішення судом не прийнято.

За порушення службової дисципліни, невиконання вимог п.п.. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення абзаців 1,2, 8, 10 п. 1 розділу ІІ, п. 3 розділу IV, абзацу 1 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ч. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, обов`язку бути вірним Присязі поліцейського, запобігати вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, яке виразилось у вчиненні поза службою у стані алкогольного сп`яніння діянь, які підривають авторитет Національної поліції України та призвели до дорожньо-транспортної пригоди, не повідомлення про правопорушення службу « 102» УОАЗОР ГУНП після скоєння дорожньо- транспортної пригоди; надання поліцейським та медичним працівникам недостовірних особистих анкетних даних, неповідомлення на законну вимогу поліцейських свого прізвища, посади, спеціального звання, введення в оману поліцейських та очевидців щодо обставин дорожньо-транспортної пригоди, застосовано до начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_1 (0016935) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Вказаний Висновок грунтувався на адміністративних матеріалах, складених відносно позивача за ст. 124, ст.126 та ч.1 ст.130 КУпАП.

Водночас, постановою Житомирського районного суду Житомирської області від 15.02.2023 провадження у справі № 278/3872/22 відносно ОСОБА_1 закрито за відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених, ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП, постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі № 295/12836/22 залишено без змін рішення Богунського районного суду м. Житомира від 10 січня 2023 року, яким адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено, постанову інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції Скрицького Олександра Миколайовича про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАД №640513 від 28.11.2022 року, скасовано і закрито справу про адміністративне правопорушення.

Так, зокрема, в судовому рішенні Житомирського районного суду Житомирської області по справі № 278/3872/22 зазначено, що доводи ОСОБА_1 про те, що він не керував транспортним засобом не спростовуються матеріалами справи, зокрема, відеозаписом з нагрудної камери поліцейського та поясненнями свідків, а тому суд дійшов висновку про відсутність вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, ч. 1 ст. 130 КУпАП та про закриття провадження у даній адміністративній справі у відповідності до ст. 247 КУпАП.

До того ж той факт, що ОСОБА_1 за вказаних у протоколі обставин не керував автомобілем встановлений рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 10.01.2023.

Згідно з частиною 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Предметом дослідження обставин стосовно наявності/відсутності у діях позивача дисциплінарного проступку також була позитивна характеристика позивача як працівника поліції, зокрема, у висновку службового розслідування зазначено, що дослідивши службову характеристику майора поліції ОСОБА_1 встановлено, що він за час служби в органах внутрішніх справ та Національної поліції України зарекомендував себе як грамотний фахівець, ініціативний і принциповий керівник. Набутий досвід організаторської і управлінської діяльності дає йому змогу вірно орієнтуватися та оцінювати оперативну обстановку, визначати шляхи, сили і засоби впливу на її оздоровлення. У роботі дотримується вимог законів, наказів МВС України та інших нормативних документів, що регламентують діяльність Національної поліції України. У вирішенні службових завдань виявляє принциповість і відповідальність, готовий поступитись особистим в інтересах служби. Працездатний, виявляє самостійність і рішучість, зберігає самоволодіння і витримку в екстремальних ситуаціях, у складній обстановці швидко і правильно приймає рішення. Уміє організувати діяльність колективу, мобілізувати особовий склад на виконання поставлених завдань.

Отже, одночасно враховуючи факт складання відносно позивача адміністративних протоколів, Дисциплінарною комісією не наведено прикладів та не обґрунтовано несумісні із проходженням служби етичні та службово-дисциплінарні норми поведінки поліцейського.

На переконання відповідача в діях позивача вбачаються порушення передбачених вимог п.п.. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення абзаців 1,2, 8, 10 п. 1 розділу ІІ, п. З розділу IV, абзацу 1 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ч. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100.

На думку суду, сам факт складання адміністративних матеріалів не є самостійною підставою для висновку про вчинення поліцейським дій, що дискредитують орган поліції та подальшу несумісність із проходженням служби.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що службове розслідування проведене відповідачем за фактом порушення службової дисципліни позивача відбулося поверхнево, без об`єктивного з`ясування всіх обставин справи, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок.

Суд звертає увагу, що до позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, без співставлення тяжкості допущених саме позивачем порушень службової дисципліни, без врахування даних, що його характеризують, та вважає, що такий вид стягнення не є співмірним.

Суд звертає увагу, що у межах розгляду цієї справи не повинно досліджуватися питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративних правопорушень, а повинна надаватися правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення, яка за своєю суттю є безпідставною, оскільки саме з діями позивача під час ДТП, відповідачем, пов`язується порушення службової дисципліни ОСОБА_1 .

За таких підстав, виходячи з обставин справи, суд вважає, що матеріалами службового розслідування не було встановлено (доведено) наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, не було визначено, які саме дії (бездіяльність) позивача призвели до негативних наслідків. Таким чином, не доведено і фактів порушення позивачем, як Присяги так і етичних норм поведінки.

Отже, враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо протиправності наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 13.12.2022 року №1510 "Про застосування дисциплінарних стягнень" щодо застосування до майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, а тому цей наказ підлягає скасуванню.

Враховуючи, що наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 15.12.2022 №628 о/с прийнято з метою реалізації наказу від 13.12.2022 №1510 "Про застосування дисциплінарних стягнень", він також підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Щодо поновлення на попередньо займаній посаді, суд зазначає наступне.

Законом України "Про Національну поліцію"№580-VII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.

За приписами ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України, в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Відповідно до ч. 7 ст. 235 Кодексу законів про працю України та ч. 1 ст. 65 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Відтак, позивач підлягає поновленню на попередньо займаній посаді

Враховуючи протиправність наказу про звільнення позивача з посади, суд приходить до висновку про необхідність поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Порядком та умовами виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 29.04.2016 за №669/28799 визначено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата (пункт 9 розділу І); при прийнятті на службу до Національної поліції грошове забезпечення поліцейським нараховується з дня призначення на посаду. У разі звільнення зі служби грошове забезпечення поліцейським виплачується по день їх звільнення зі служби в поліції включно (пункт 15 розділу І); поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення (пункт 6 розділу ІІІ).

Відтак, внаслідок скасування судом наказу про звільнення позивача та задоволення позовної вимоги про поновлення на роботі належить також задовольнити позовну вимогу про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

За приписами ч. 1 ст. 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

При визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд виходить з того, що при обчисленні належної до виплати суми застосовуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995, №100 (далі за текстом - Порядок № 100).

За правилами п. 2 Порядку №100 обчислення середньомісячної заробітної плати здійснюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

У силу пункту 5 розділу ІV Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством календарних днів за цей період.

За змістом абзацу 2 пункту 8 Порядку №100 після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 4 пункт 8 Порядку № 100).

За своєю суттю середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні - це компенсаційна виплата за порушення права на оплату праці, яка нараховується в розмірі середнього заробітку. Важливою ознакою, яка підтверджує опосередковано те, що виплата за вимушений прогул є заробітною платою, є те, що вона обчислюється саме у прив`язці до часу такого стану працівника, коли він вимушений був (не з його вини) не виконувати свою трудову функцію.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при обчисленні середньої заробітної плати до її розрахунку не включаються виплати, які мають одноразовий та несистематичний характер.

При цьому, суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 28 лютого 2022 р. № 168 змінено порядок виплати додаткової винагороди військовослужбовцям, поліцейським та їх сім`ям, у зв`язку з чим, на даний момент не має можливості здійснити точний розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Так, відповідно до пункту 2 та 3 частини 1 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді та стягнення на користь позивача заробітної плати у межах одного місяця, підлягає негайному виконанню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 77, 78, 90, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_3 ) до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (Старий Бульвар, 5/37,Житомир,10008. РНОКПП/) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 13.12.2022 № 1510 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 15.12.2022 № 628 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 16.12.2022 по 01.08.2023.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника відділу поліцейської діяльності №1 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа