Справа № 548/2483/21
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 серпня 2023 р. Справа № 548/2483/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з безпеки на транспорті

про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 задоволено частково позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

29.12.2022 на зазначене рішення суду Державною службою України з безпеки на транспорті подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2023 визнано неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21, наведені Державною службою України з безпеки на транспорті. Клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження залишено без задоволення. Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21 - залишено без руху. Надано Державній службі України з безпеки на транспорті строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску цього строку та обґрунтованих підстав для його поновлення з відповідними доказами.

Згідно довідок про доставку електронних листів копії вищезазначених ухвал доставлено до електронного кабінету Державної служби України з безпеки на транспорті 18.07.2023 о 17:24 год.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 251 КАС України якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином, останній день на усунення недоліків 31.07.2023 (з урахуванням вихідних днів).

28.07.2023, на виконання вимог ухвали суду, відповідачем подано через систему "Електронний суд" клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач вказує, що порушення строку подання апеляційної скарги було зумовлено низкою фактичних обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану в Україні указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, строком на 30 діб, який діє по сьогодні. Так, відповідач звертає увагу, що перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження по справі №548/2483/21, що почався 10.11.2022 (дата отримання оскаржуваного рішення) та сплив 21.11.2022, припав на період загострення ракетних та артилерійських обстрілів території України з боку Російської Федерації, зокрема, по об`єктах критичної інфраструктури. При цьому, один із масованих ракетних ударів було завдано безпосередньо напередодні початку перебігу строку апеляційного оскарження 31.10.2022. Чергові хвилі ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури України стались 15.11.2022, якраз в період перебігу строку, наданого Укртрансбезпеці на звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21, а також 23.11.2022, 05.12.2022, 16.12.2022 та 29.12.2022. Зокрема, внаслідок обстрілу 31.10.2022 було пошкоджено 18 об`єктів (переважно енергетики) у 10 областях, знеструмлено ділянки залізниці та сотні населених пунктів у семи областях України, близько 80% споживачів у Києві лишилися без води, були перебої зі світлом. Внаслідок обстрілу 15.11.2022 та 23.11.2022 було пошкоджено 15 об`єктів енергетики, від енергоспоживання відключено понад 7 мільйонів абонентів, вперше в історії одночасно зупинилися всі чотири діючі українські АЕС. Атаки на енергетичну систему України спричинили і тимчасову втрату живлення в споживачів електроенергії в Молдові. Дані влучання ракет по критичній інфраструктурі викликали екстрені відключення світла, води та зв`язку, що тривали по декілька днів. Наразі, зважаючи на пріоритетність забезпечення збереження людського життя та здоров`я внаслідок постійних ракетних та артилерійських ударів по території України та частим оголошенням повітряних тривог, Уктрансбезпека змушена провадити роботу в змішаному форматі, зокрема, в дистанційній формі. Так, враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку з агресивною війною Російської Федерації проти України та постійними обстрілами нашої території усіма видами зброї, дорученням Голови Укртрансбезпеки від 07.07.2022 за №144/18/13-22 було доведено до кожного державного службовця та працівника алгоритм дій при сигналі «Повітряна тривога» під особистий підпис, та взяття під контроль його виконання. Так, відповідно до його вимог, якщо почули сигнал оповіщення (сирени), перебуваючи на робочому місці, виконуються заходи за вказівкою керівництва. Під час повітряних тривог працівники зобов`язані виходити із будівлі в укриття. Тобто, Укртрансбезпека постійно здійснює свою діяльність в умовах дотримання балансу між виконанням функцій та забезпеченням життя та здоров`я працівників. У зв`язку із загрозами ракетних ударів по критичній та цивільній інфраструктурі України, та з метою захисту життя та здоров`я державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів наказом «Про організацію роботи державних службовців та працівників апарату Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів на період дії воєнного стану» від 10.10.2022 за №502 запроваджено дистанційну роботу для державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті, які перебувають на території України. У разі влучання ракет по критичній інфраструктурі відбувається екстрене відключення світла, води та зв`язку, що може тривати по декілька днів. Як відомо, у разі відключення світла автоматично припиняються всі процеси, які залежать від інформаційно-телекомунікаційних систем. Все це значно ускладнює, а інколи і унеможливлює функціонування IT- інфраструктури як бізнесу, так і державних органів. До того ж Укрпошта обмежено працює у поточних нестабільних умовах, можливі деякі зміни в роботі об`єктів поштового зв`язку, а під час тривог усі відділення Укрпошти не працюють, відповідна інформація офіційно зазначена на веб-сайті Укрпошти: https://www.ukrposhta.ua/ua/news/57761-jak-pracjuvatimut-viddilennjaukrposhti-10-zhovtnja#. Відтак, виконання працівниками Укртрансбезпеки своїх посадових обов`язків, як і інших працівників органів державної влади, ускладнено не лише необхідністю збереження життя, а й можливістю доступу до робочих місць, вимушеними перервами в роботі відділень оператора поштового зв`язку «Укрпошта» у зв`язку з постійним оголошенням повітряних тривог, відсутністю технічних засобів (зокрема електропостачання, доступу до мережі інтернет, систем «Електронний суд», Єдиного державного реєстру судових рішень та інше). Так, згідно даних статистичного порталу air-alarms.in.ua (роздруківка додається) у період з 10.11.2022 (початок перебігу строку на апеляційне оскарження) по 29.12.2022 (дата звернення з апеляційною скаргою) на території Київської області та м. Київ (юридична адреса та фактичне місцезнаходження відповідача) було оголошено 76 повітряні тривоги середньою тривалістю 01:29 години, які найчастіше оголошувались у період з 12.00 год. по 18.00 год., тобто якраз у період робочого часу. Зокрема, найдовша повітряна тривога була оголошена 29.12.2022 та тривала 04:44 год. В свою чергу, згідно з повідомленням ДТЕК Київські Електромережі від 27.10.2022, розміщеним на офіційному веб-сайті оператора системи розподілу (https://www.dtekkem.com.ua/ua/news/energosistema-krajini-zaznala-novih-poshkodzhen-nek- ukrenergovvodit-bilsh-trivali-ekstreni-vidklyuchennya-svitla-u-kiyevi-ta-kijivskiy-oblasti, роздруківка додається) у Києві та Київській області введено більш тривалі екстрені відключення світла з урахуванням поточної складної ситуації в енергосистемі після останніх масованих обстрілів. Натомість, у зв`язку із посиленням ворожих атак на об`єкти критичної інфраструктури додатково було введено також і аварійні відключення електроенергії, тривалість яких не об`єктивно не могла бути заздалегідь спрогнозованою. Так, за даними відкритих джерел: - графіки все ще не працюють: відключення світла у Києві 24 грудня 2022 року (https://speka.media/ekstreni-vidklyucennya-zupinennya-tramvayiv-ta-troleibusiv-yakasituaciya-zi-svitlom-u-kijevi-24-grudnya-9q6nyv); - у Києві та області 27 грудня світло знову вимикатимуть не за графіком. На Київщині й далі відбуваються екстрені відключення світла. Попередньо опубліковані графіки стабілізаційних відключень не діють (https://thepage.ua/ua/news/vidklyuchennya-elektroenergiyi-v-ukrayini-27-grudnya-2022- roku-grafiki); - на жаль, 28 грудня у Києві все ще відбуваються екстрені відключення світла. Ворог завдав сильних пошкоджень місцевій енергетичній інфраструктурі (https://24tv.ua/grafik-vidklyuchennya-svitla-28-12-2022-de-koli-ne-bude-svitla_n2225625). З огляду на зазначені фактичні обставини та кількість оскаржуваних постанов (в період 2022 року судами України відкрито 2393 проваджень щодо оскарження постанов), необхідність підготовки обґрунтованої позиції відповідача та зібрання необхідних доказів, у зв`язку з великою завантаженістю та скороченими процесуальними строками для даної категорії справ, фактично неможливе вчасне подання апеляційних скарг до закінчення строку апеляційного оскарження. Зазначені фактичні обставини, що об`єктивно не залежали від волі відповідача, обумовили несвоєчасне звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі №548/2483/21.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що предметом спору у цій справі є оскарження позивачем рішення відповідача у справі про адміністративне правопорушення.

Приписами ст. 286 КАС України визначені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею (справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності), можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Колегія суддів зазначає, що ст. 286 КАС України є спеціальною нормою процесуального закону, що визначає особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності, та частина четверта якої встановлює спеціальні у відношенні до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України строки на апеляційне оскарження (протягом десяти днів) і порядок обчислення цього строку (з дня проголошення судового рішення).

Водночас, ст. 286 КАС України не обмежено повноваження суду апеляційної інстанції щодо поновлення строку на апеляційне оскарження в порядку частини третьої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і на відміну від правил, установлених статтею 270 Кодексу адміністративного судочинства України, передбачений статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України строк на апеляційне оскарження не є преклюзивним.

Таку сталу правову позицію викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 по справі № 500/6596/17, від 21.02.2020 по справі № 640/4915/19, від 11.06.2020 по справі № 640/3859/19, від 23.12.2021 по справі № 640/26945/20.

Суд зазначає, що оскільки статтею 286 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення ухвалено 28.10.2022, його повний текст складено 31.10.2022, тоді як апеляційна скарга подана 29.12.2022, тобто, поза межами десятиденного строку на апеляційне оскарження, встановленого ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В силу ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" (№ 32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності".

У пункті 48 рішення Європейського суду з прав людини "Пономарьов проти України" (№ 3236/03) зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини "Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії" визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання ("Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" № 11681/85).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Осман проти Сполученого Королівства" зазначено, що обмеження не буде сумісним з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, "якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та поставленою метою" (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Як убачається з матеріалів справи, копія оскаржуваного рішення отримана відповідачем 10.11.2022, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в електронний кабінет (а.с. 162). Отже, останнім днем подачі апеляційної скарги, з урахуванням ст. 286, п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України, є 21 листопада 2022 року (з урахуванням вихідних днів).

Однак, відповідач подав апеляційну скаргу лише 29 грудня 2022 року, тобто з суттєвим пропуском строку, передбаченого КАС України.

Надаючи оцінку доводам відповідача про те, що пропуск строку на апеляційне оскарження пов`язаний із введенням воєнного стану, суд зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

У даному випадку судом не встановлено обставин, що перешкоджали апелянту через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду із апеляційною скаргою вчасно, а сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду у розумні строки, у зв`язку із запровадження такого, не може вважатись поважною причиною цих строків.

Також суд акцентує увагу на тому, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20.

Суд вважає необґрунтованими доводи апелянта про неможливість своєчасного подання апеляційної скарги у зв`язку з великою завантаженістю та з тих підстав, що у період воєнного часу Укртрансбезпекою було організовано дистанційну роботу державних службовців та працівників апарату, а відтак апелянт вимушений провадити роботу у дистанційній формі з моменту повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, тобто починаючи з 24.02.2022.

Так, Державна служба України з безпеки на транспорті є державним органом та з огляду на інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вказана велика кількість осіб, що має право представляти інтереси Державної служби України з безпеки на транспорті в судах України (самопредставництво суб`єкта владних повноважень), які могли здійснювати свою роботу в дистанційному порядку.

Таким чином, труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників контролюючого органу (зокрема, завантаженість) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Вказана позиція підтверджена висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалах від 27.07.2020 по справі № 580/1443/19, від 27.10.2020 по справі № 460/1245/19, від 02.03.2023 по справі № 400/12891/21.

Таким чином, організація роботи Державної служби України з безпеки на транспорті є суб`єктивним чинником та, за відсутності об`єктивних підстав, що підтверджені належними та допустимими доказами, не є поважною підставою для поновлення пропущеного строку, оскільки тривалість процедури оформлення документів безпосередньо залежить від ефективної роботи працівників і не свідчить про наявність особливих і непереборних обставин, які є поважними причинами для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Крім того, у ситуації з пропуском строків державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не можуть виступати недоліки внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які перебувають у прямій залежності від волі скаржника. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу належного врядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20, від 13.09.2022 у справі № 520/11805/2020.

Посилання відповідача на обстріли критичної інфраструктури, що призводить до систематичних відключень електроенергії, колегія суддів також оцінює критично, оскільки окрім загальної фрази відповідач, на вимогу суду, не надав жодних доказів на підтвердження того, яким саме чином вказані події перешкодили останньому звернутись з апеляційною скаргою у встановлений КАС України строк, не надав, зокрема, актів відсутності електроенергії, які б підтверджували неможливість подати апеляційну скаргу у встановлений законодавством строк, враховуючи суттєвий пропуск останнього.

Доводи відповідача про відключення світла не за графіком 24.12.2022, 27.12.2022 та 28.12.2022 суд також вважає необґрунтованими, оскільки останнім днем подачі апеляційної скарги було 21 листопада 2022 року (з урахуванням вихідних днів), тобто більше ніж за місяць до вказаних відповідачем подій.

Посилання відповідача на довготривалі повітряні тривоги також не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки зазначені обставини не носили постійного, безперервного характеру у період з 10.11.2022 (дата отримання рішення суду першої інстанції) по 29.12.2022 (звернення із апеляційною скаргою).

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 27.03.2023 у справі № 160/4767/22.

При цьому, колегія суддів зауважує, що сплата судого збору була здійснена відповідачем ще 22.11.2022 відповідно до платіжного доручення № 2550, тоді як апеляційну скаргу відповідач подав лише 29.12.2022, а, отже, в цій ситуації заявник, вочевидь, допустив безпідставне зволікання з поданням апеляційної скарги.

Жодних обґрунтованих доводів про поважність причин, з яких відбулося таке зволікання з поданням апеляційної скарги за період після отримання копії оскаржуваного рішення та сплати судового збору, заявник в повторному клопотанні про поновлення строку не наводить, в той час як вказані аргументи є доречними та важливими в контексті розгляду цієї справи.

Твердження відповідача про наявність конституційного права на апеляційне оскарження судового рішення судова колегія у розрізі спірних правовідносин вважає помилковим.

Так, обмеження строку на апеляційне оскарження не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії, справа Креуз проти Польщі).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Посилання відповідача на практику Європейського Суду з прав людини щодо уникнення надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до аналювання вимог процесуального законодавства, колегія суддів до уваги не приймає з огляду на таке.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 03.11.2022 №560/15534/21.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд зверну увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що …у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок особи (позивача), яка діяла добросовісно.

З огляду на викладене, зазначені скаржником обставини про поновлення строку на подання апеляційної скарги є безпідставними та необґрунтованими, а тому останні не можуть свідчити про поважність підстав його пропуску.

Жодних інших обставин поважності пропусук строку на апеляційне оскарження відповідачем не зазначено.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відмову у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги, що апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21, в задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21, наведені Державною службою України з безпеки на транспорті.

Клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 28.10.2022 по справі № 548/2483/21 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк