Справа № 120/7567/22
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2023-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/7567/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Свентух Віталій Михайлович

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

01 серпня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сапальової Т.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

представників сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2022 року адвокат Сільченко Олександр Васильович звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю пункту 1 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року в частині звільнення ОСОБА_1 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23.05.2023 року скасувати, прийняти нове - про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що мотивуючи рішення, суд першої інстанції, як на належний та допустимий доказ посилається на висновок службового розслідування відповідача від 05.08.22 року, проте не надає правової оцінки тому, що зазначений висновок вчинено у спосіб, не передбачений законом, так як пунктом 2 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 року № 893, зареєстрованого в МЮ України 28.11.2018 р. за №1355/32807 передбачений вичерпний перелік випадків, коли призначається службове розслідування. Вказує, що до цього переліку не входять ті дії, про які щодо ОСОБА_1 надійшло повідомлення до поліції від гр. ОСОБА_2 .

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 24 липня 2023 року справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 01 серпня 2023 року о 13 год. 45 хв.

31 липня 2023 року на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив від представника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, в якому відповідач просить відмовити у задоволені вимог апеляційної скарги, оскільки підставою для притягнення до дисциплінарно відповідальності позивача являється дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у неналежному дотриманні ним службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості.

Зазначає, що службовим розслідуванням не було встановлено жодних непереборних обставин, з огляду на які б позивач був змушений порушувати вимоги Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, Правила носіння однострою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 11.05.2022 №287 та вимоги інших нормативно-правових актів.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Сільченко Олександр Васильович підтримав доводи апеляційної скарги у повному обсязі та просив її задовольнити.

Представник відповідача Костенко Юлія Олександрівна судовому засіданні заперечила проти задоволення вимог апеляційної скарги та просила залишити рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року без змін.

Заслухавши представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 30.07.2022 року на телефон служби "102" надійшло повідомлення від ОСОБА_3 про те, що троє поліцейських у однострої з табельною вогнепальною зброєю в стані алкогольного сп`яніння вийшли із приватної броварні "Bar Haus", що розташована по АДРЕСА_1 та на автомобілі марки "Volvo" поїхали в невідомому напрямку.

Виїздом на місце події працівниками УГІ ГУНП у Вінницькій області та Вінницького управління ДВБ НП України встановлено, що вказаними особами є: інспектор СРПП відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітан поліції ОСОБА_4 ; поліцейські СРПП цього ж відділу поліції старший сержант поліції ОСОБА_1 та сержант поліції ОСОБА_5 .

З метою повного, усебічного та об`єктивного з`ясування обставин за указаним фактом, керуючись вимогами статей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області прийнято наказ №955 від 30.07.2022 року "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії"(а.с.107-108).

Із висновку службового розслідування щодо порушення службової дисципліни, допущених окремими поліцейськими відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, затвердженого начальником Головного управління національної поліції у Вінницькій області ОСОБА_6 05.08.2022 року (а.с. 92-103) встановлено слідуюче.

Працівниками УГІ ГУНП у Вінницькій області опитувано заявника ОСОБА_3 , який пояснив, що 30.07.2022 року приблизно о 17:00 год. зайшов до приватної броварні "Bar Haus", де побачив трьох чоловіків у чорному одязі, у одного з яких на кишені штанів був наявний напис білого кольору "ПОЛІЦІЯ", а на поясному ремені знаходилась кобура зі зброєю. Двоє чоловіків сиділи за столом та розпивали пиво, а третій, сидячи за столом схилив голову на стіл та спав. Через деякий час вони встали за столу та направились до виходу. На вулиці вони дійшли до припарковано автомобіля марки "Volvo", сіли в нього, один з них за кермо та поїхали у невідомому напрямку.

Як встановлено працівниками УГІ ГУНП у Вінницькій області - поліцейським у якого на штанах наявний напис "ПОЛІЦІЯ" і зброя є поліцейський сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старший сержант поліції ОСОБА_1 .

З приводу допущеного порушення службової дисципліни старший сержант поліції ОСОБА_1 пояснив, що після добового чергування 30.07.2022 року приблизно о 15:00 год. він разом із інспектором СРПП відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції ОСОБА_4 зайшли до закладу громадського харчування по АДРЕСА_1 для того щоб випити по бокалу квасу. Через деякий час до них прийшов ОСОБА_5 , щоб привітатись. Випивши квас та поспілкувавшись вони вийшли із закладу та роз`їхались по домівках. Правила поведінки та громадський порядок не порушували.

Також пояснив, що оскільки він перебував у закладі в форменому одязі та із табельною зброєю ніяких алкогольних напоїв не вживав. Переодягнутись після служби не мав змоги через відсутність ключів від вхідних дверей квартири.

У висновку службового розслідування зазначено, що такі відомості слід вважати такими, які не відповідають дійсності, оскільки спростовуються поясненнями свідків та оглянутими відеозаписами, що в свою чергу свідчить про перешкоджання дисциплінарній комісії встановити істину по справі та намагання ОСОБА_1 уникнути від відповідальності.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення, дисциплінарна комісія, враховувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, та, прийшла до висновку, що в діях старшого сержанта поліції ОСОБА_1 наявне порушення службової дисципліни.

Відповідно до статей 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Головним управлінням Національної поліції у Вінницькій області прийнято наказ №744 від 05.08.2022 року, яким, окрім іншого, застосовано поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

На переконання позивача пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року є протиправним, а тому його слід скасувати.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при прийняті пункту 1 оскаржуваного наказу начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, правомірно прийняв рішення про неможливість подальшого перебування позивача на зайнятій посаді. Оскаржуваний пункт наказу прийнятий суб`єктом владних повноважень обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин при визначенні виду дисциплінарного стягнення та спрямований на дисциплінування і не допущення в майбутньому подібних порушень працівниками Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, в межах доводів апеляційної скарги та межах оскарження рішення суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Відповідно до п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з частинами 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону №580-VІІІ).

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного Статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.3 ст.1 Дисциплінарного Статуту передбачено, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Положеннями ст.12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно зі ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту. Відповідно до зазначеної статті передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; попередня бездоганна поведінка; високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179 затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з положеннями абзаців 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Відповідно до абзацу 6 пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Згідно з пунктом 3 розділу 4 вказаних Правил визначено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Правила носіння однострою поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 19 серпня 2017 року №718 (далі - Правила №718).

Відповідно до пункту 5 розділу 1 Правил №718 поліцейські мають право на носіння однострою у службовий та позаслужбовий час у порядку, визначеному цими Правилами.

Згідно положень абзацу 3 пункту 5 розділу 2 Правил №718 поліцейським забороняється носити однострій без спеціального жетона та знаків розрізнення, крім випадків, визначених цими Правилами.

Так, з огляду на висновок службового розслідування, що затверджений 05.08.2022 року, висновки відповідача щодо порушення позивачем Присяги поліцейського, вимог частини 1, пунктів 1, 12 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", пункту 3 розділу 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пунктів 1, 4 посадової Інструкції та пункту 5 розділу 1, пункту 3 розділу 2 Правил носіння одноустрою поліцейських, затверджених наказом МВС України від 11.05.2022 року №287, ґрунтуються на встановлених відповідачем обставинах щодо розпивання алкогольних напоїв у однострої із табельною вогнепальною зброєю.

Крім того із висновку службового розслідування слідує, що після з"ясування вищезазначених обставин події, в цей же вечір, старшим інспектором з ОД ВСР УГІ ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції О.Марценюком та начальником сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції О. Орловим було здійснено виїзд за місцем проживання старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , де останьому, було запропоновано проїхати до КНП "Соціотерапія" для проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, на що він погодився. Попри це, прибувши до КНП "Соціотерапія", ОСОБА_1 відмовився проходити медогляд, що підтверджується висновком медичного огляду від 30.07.2022 року (а.с. 143).

Згідно з положеннями ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до положень ч.2 ст.73 КАС України, предметом доказування у даній справі є факти, які становлять основу заявлених вимог і заперечень проти них або мають інше значення для правильного розгляду справи і підлягають встановленню для прийняття судового рішення. З`ясуванню і перевірці доказами підлягають також причини і умови, які сприяли правопорушенню або виникненню публічно-правового спору.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо підставності проведеного службового розслідування та достовірності встановлених у ньому обставин.

Аргументи зазначені представником позивача не спростовують встановлені під час службового розслідування усі обставини у сукупності та не виправдовують поведінку позивача, як складової допущеного дисциплінарного проступку.

Колегія суддів вважає безпідставними доводи представника позивача щодо відсутності підстав для проведення службового розслідування, оскільки підставою для проведення такого розслідування є наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №955 від 30.07.2022 та заява ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 30.07.2022 року.

Відповідно до положень частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд у постанові №822/1175/17 від 03.02.2021 року вказав, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України "Про Національну поліцію", та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

Так, досліджуючи питання підставності обраного відповідачем виду стягнення, застосованого до ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає, що допущене позивачем порушення має достатньо тяжкий характер у розумінні дисциплінарної відповідальності та ставлення до своїх службових обов`язків.

Більше того, на час прийняття оскаржуваного наказу, ОСОБА_1 мав діюче дисциплінарне стягнення у виді зауваження, яке застосовано до нього наказом Вінницького РУП від 01.08.2022 року №70 /а.с. 114-115/.

У даному випадку при застосуванні виду стягнення враховано відсутність пом`якшуючих обставин, позитивні характеризуючи дані та наявність обтяжуючих обставин (вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення, вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння) і саме тому застосовано не найсуворіше дисциплінарне стягнення як звільнення із служби в поліції, а обрано менш суворе - звільнення із займаної посади. Безумовним наслідком сукупності таких обставин (наявність дисциплінарного стягнення та допущення нового порушення службової дисципліни), в силу припису частини 12 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, є застосування дисциплінарного стягнення більш суворого, ніж попереднє.

Враховуючи вищезазначене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що застосоване до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади є співмірним із допущеним позивачем проступком, а відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення з посади, адже ОСОБА_1 розпиваючи у закладі громадського харчування алкогольні напої у однострої із табельною вогнепальною зброєю, допустив проступок, який дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства; такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований тощо.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові №320/10062/20 від 29.06.2023 року, у постанові № 600/1542/22-а від 31.05.2023 року, у постанові №600/1167/22-а від 25.11.2022 року.

Колегія суддів зауважує, що допущений ОСОБА_1 проступок підриває довіру, авторитет до органів Національної поліції та порочить високе звання поліцейського, а відтак притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади у даному випадку є правомірним.

З огляду на вищевстановлені обставини та положення законодавства колегія суддів приходить до висновку, що відповідач при прийняті пункту 1 оскаржуваного наказу №744 від 05.08.2022 року повністю врахував всі обставини встановлені при проведені службового розслідування, правомірно прийняв рішення про неможливість подальшого перебування позивача на зайнятій посаді. Оскаржуваний пункт наказу прийнятий суб`єктом владних повноважень обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин при визначенні виду дисциплінарного стягнення та спрямований на дисциплінування і не допущення в майбутньому подібних порушень працівниками Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Отже, відсутні правові підстави для визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №744 від 05.08.2022 року в частині звільнення ОСОБА_1 з посади поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Зазначеним вимогам закону рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року відповідає.

Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315,316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 23 травня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 03 серпня 2023 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Ватаманюк Р.В. Сапальова Т.В.