Справа № 560/10356/23
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2023-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

26 липня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

за участю:секретаря судового засідання Троян О.А. представника позивача Лінкевича Я.Б. представників відповідача Казарець О.А. Войтишеної Н.М.
розглянувши адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Слав`янське -5" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача в якому просить:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області від 16.05.2023 № 5521/2201-0706, яким застосовано до ТОВ "Слав`янське-5" пеню за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі розміром 912488 (дев`ятсот дванадцять тисяч чотириста вісімдесят вісім) гривень 00 коп.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в період з 21 березня 2023 року по 27 березня 2023 року посадовими особами ГУ ДПС у Хмельницькій області здійснено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "Слав`янське-5" з питань дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення НБУ про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року за період з 24.11.2021 року по 20.03.2023 року.

За результатами документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 03.04.2023 року № 3480/22-01-07-06/32715356, яким встановлено порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 року № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", щодо дотримання законодавчо встановленого строку надходження валютної виручки по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року укладеного із IORU ECOTRADE S.L.U. (Іспанія) в сумі 72799,40 дол. США на 92 дні, в сумі 35218,40 дол. США на 46 днів.

Позивач подав до ГУ ДПС у Хмельницькій області заперечення на акт перевірки, за результатами розгляду яких відповідач вирішив, що висновки акту перевірки є правомірними та відповідають вимогам чинного законодавства.

На підставі акту перевірки, ГУ ДПС у Хмельницькій області винесено податкове повідомлення-рішення № 5521/2201-0706 від 16.05.2023 року, яким ТОВ "Слав`янське-5" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 912488 грн.

Позивач із податковим повідомленням-рішенням не погоджується, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, тому звернувся в суд за захистом своїх прав та інтересів.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 19.06.2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 11.07.2023 року.

За результатами проведення підготовчого засідання, суд протокольною ухвалою від 11.07.2023 року закрив підготовче засідання та призначив справу до судового розгляду по суті.

Представник відповідача подала в суд відзив на позовну заяву в якому відповідач позовні вимоги не визнав, у задоволенні позову просить відмовити.

Обгрунтовуючи заперечення позову, представник відповідача вказала, що Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "Слав`янське-5" з питань дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року за період з 24.11.2021 року по 20.03.2023 року.

За результатами документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 03.04.2023 року № 3480/22-01-07-06/32715356.

За наслідками перевірки, після розгляду заперечень на акт перевірки та надання відповіді на заперечення, ГУ ДПС у Хмельницькій області винесено податкове повідомлення-рішення форми "С" від 16.05.2023 року № 5521/2201-0706, яким ТОВ "Слов`янське-5" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в іноземній валюті в сумі 912488 грн.

Підставою для прийняття такого податкового повідомлення-рішення стало порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 14-2 постанови правління НБУ від 24.02.2022 року № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", щодо дотримання законодавчо дотриманого строку розрахунків за експортними операціями по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року. укладеному із IORU ECOTRADE S.L.U. (Іспанія), в сумі 72799,40 дол. США на 92 дні, в сумі 35218,40 дол. США на 46 днів.

Вказані порушення підтверджуються матеріалами перевірки, при проведенні якої враховано всі обставини, що мають значення для прийняття податкового повідомлення-рішення відповідно до вимог чинного законодавства, яким регулюються правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду.

Враховуючи викладене представник відповідача вважає, що відсутні правові підстави для задоволення позову.

Представник позивача подав в суд відповідь на відзив (письмові пояснення), де позивач не погодився із відзивом на позов, позовні вимоги просить задовольнити.

Представник відповідача подала в суд письмові пояснення та заперечення на відповідь на відзив.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, надав пояснення за змістом позовної заяви та відповіді на відзив, позовні вимоги просить задовольнити.

Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, надали пояснення за змістом відзиву на позов, письмових пояснень та заперечень на відповідь на відзив, у задоволенні позову просять відмовити.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, при вирішенні спору бере до уваги таке.

Судом встановлено, що 24 листопада 2021 року між ТОВ "Слав`янське -5"-продавцем та IORU ECOTRADE S.L.U, (Іспанія)-покупцем, укладено експортний контракт № 815А-21.

Предметом контракту є передача у власність покупця олії соняшникової нерафінованої високоолеїнової (врожай 2021 року).

Покупець зобов`язується прийняти та оплатити вартість товару в установленому в контракті порядку.

Пунктом 4.5 контракту передбачено термін відвантаження товару до 31.12.2021 року.

Відповідно до пункту 5 контракту, валютою контракту та платежу є долари США, оплата товару здійснюється покупцем таким чином:

-95 % передплата здійснюється покупцем прямим банківським платежем на рахунок продавця протягом 3 банківських днів від дати виставлення рахунку-фактури;

-5 %-баланс протягом 3 банківських днів по факту відвантаження.

Згідно із пунктом 10 контракту, сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором, у разі виникнення обставин непереборної сили, а саме: пожежі, повені, землетруси, страйки, аварії на транспорті, диверсії, військових дій, рішень державних органів, якщо ці обставини безпосередньо вплинули на виконання зобов`язань Сторін, що випливають з договору.

Сторона, що зазнала дії обставин непереборної сили та опинилася внаслідок цього не в змозі виконати свої зобов`язання за контрактом, зобов`язана повідомити про це до відома іншу сторону в письмовій формі протягом 3 (трьох) робочих днів після настання вищевказаних обставин і на вимогу надати документ, що підтверджує характер і факт виникнення форс-мажору, виданий відповідною Торгово-промисловою палатою.

30 грудня 2021 року між ТОВ "Слав`янське -5"-продавцем та IORU ECOTRADE S.L.U, (Іспанія)-покупцем, укладено додаткову угоду № 1 до контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року, про наступне:

-змінено пункт 4.5 контракту і викладено в такій редакції: термін відвантаження: до 07.09.2022;

-змінено пункт 5.3 контракту і викладено в такій редакції:

-90 % передоплата здійснюється покупцем прямим банківським платежем на рахунок продавця протягом 3 банківських днів від дати виставлення рахунку-фактури;

-10 %-баланс протягом 3 банківських днів по факту відвантаження;

-пункт 12.1 контракту викладено в новій редакції: контракт набуває чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до 01 квітня 2023 року.

Посадовою особою Головного управління ДПС у Хмельницькій області на підставі наказу від 20.03.2023 року № 776-П, направлення на перевірку від 20.03.2023 року № 1451, проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ "Слав`янське -5" (ПН 32715356) з питання дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А від 24.11.2021 року за період з 24.11.2021 року по 20.03.2023 року.

Внаслідок проведеної документальної позапланової виїзної перевірки складено акт від 03.04.2023 року № 3480/22-01-07-06/32715356 "Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Слав`янське -5" (ПН 32715356) з питання дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А від 24.11.2021 року за період з 24.11.2021 року по 20.03.2023 року".

Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 14-2 постанови правління НБУ від 24.02.2022 року № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану" щодо дотримання законодавчо встановленого строку надходження валютної виручки по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року з IORU ECOTRADE S.L.U, (Іспанія) в сумі 72799,40 грн., дол. США на 92 дні (з 03.11.2022 року по 02.02.2023 року), в сумі 35218,40 дол. США на 46 днів (з 03.02.2023 року по 20.03.2023 року).

Порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А від 24.11.2021 року контролюючим органом встановлено за таких обставин.

Поставка товару покупцю на виконання контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року, відбулася на підставі митної декларації типу ЕК10 АА № UA500040/2022/002390 від 07.05.2022 року на суму 786858 доларів США, що еквівалентно сумі в розмірі 23019463,81 грн.

Покупцем-нерезидентом IORU ECOTRADE S.L.U, (Іспанія), здійснено оплату по контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року шляхом перерахування грошових коштів на валютний рахунок ТОВ "Слав`янське-5" на загальну суму 751640 дол. США, що еквівалентно сумі в розмірі 20672157,47 грн., згідно із виписками АТ "ПРОКРЕДИТ БАНК", а саме:

-від 26.11.2021 року в сумі 714059 дол. США,-19297872,91 грн.,

-від 02.03.2023 року в сумі 37581 дол. США-1374284,561 грн.

Станом на 20.03.2023 року (останній день періоду, що підлягав перевірці), валютна виручка по контракту в сумі 35218,40 дол. США на користь ТОВ "Слав`янське-5" не надійшла.

При проведенні перевірки позивач не надав:

-висновок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку про продовження строків розрахунків за контрактом № 815А від 24.11.2021 року;

-довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного контракту або третьої країни відповідно до умов контракту щодо виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин;

-документи про звернення до суду, міжнародного комерційного арбітражу з позовною заявою про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним контрактом, або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку.

Позивач подав заперечення від 28.04.2023 року за № 179 на акт перевірки, на яке ГУ ДПС у Хмельницькій області листом від 11.05.2023 року № 2466/10/22-01-07-06-09 надало відповідь про те, що висновки акту документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "Слав`янське-5" від 03.04.2023 року № 3480/22-01-07-06/32715356 з питання дотримання установлених НБУ строків розрахунків та підтвердження повідомлення Національного банку України про порушення граничних строків розрахунків за зовнішньоекономічними операціями по контракту № 815А від 24.11.2021 року за період з 24.11.2021 року по 20.03.2023 року є правомірними та відповідають вимогам законодавства.

На підставі акту перевірки від 03.04.2023 року № 3480/22-01-07-06/32715356, яким встановлено порушення вимог пункту 2 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, із врахуванням пункту 14-2 постанови правління НБУ від 24.02.2022 року № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", ГУ ДПС у Хмельницькій області відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України і пункту 5 статті 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" від 21.06.2018 року № 2473-VIII, винесено податкове повідомлення-рішення форми "С" № 5521/2201-0706 від 16.05.2023 року, яким ТОВ "Слав`янське-5" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 912488 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно із пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу України, відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України, (далі ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу здійснюють контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.

Підпунктами 20.1.4, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право:

-проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків;

-застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 ПК України, встановлено, що контролюючими органами є податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи)-щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства, визначені Законом України "Про валюту і валютні операції" від 21 червня 2018 року № 2473-VIII, (далі Закон № 2473-VIII).

Цей Закон набрав чинності з 07.07.2018 року та введений в дію 07.02.2019 року.

Частинами 1, 2 та 3 статті 3 Закону № 2473-VIII, встановлено, що відносини, що виникають у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання і валютного нагляду, регулюються Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.

Питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. Зміна положень цього Закону може здійснюватися виключно окремими законами про внесення змін до цього Закону.

У разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовуються положення цього Закону.

Відповідно до частин 1, 2, 4, 5, 6, 9, 10 статті 11 Закону № 2473-VIII, валютний нагляд в Україні здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду.

Валютний нагляд здійснюється органами валютного нагляду та агентами валютного нагляду з метою встановлення відповідності здійснюваних валютних операцій валютному законодавству з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.

Органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.

Національний банк України у визначеному ним порядку здійснює валютний нагляд за уповноваженими установами.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.

Органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій. Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.

У разі виявлення порушень валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок і допустили такі порушення, дотримання вимог валютного законодавства та застосовувати заходи впливу, передбачені законом.

Згідно із пунктом 2 частини 1 статті 12 Закону № 2473-VIII, Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту: встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

Відповідно до частин 1, 2, 4-8 статті 13 Закону № 2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.

У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав-з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.

За окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, приймає рішення про видачу чи відмову у видачі зазначеного висновку протягом десяти робочих днів з дня отримання відповідної заяви. Інформація про виданий висновок оприлюднюється на офіційному веб-сайті цього органу не пізніше наступного робочого дня після видачі висновку.

Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, протягом п`яти робочих днів з дня видачі висновку, зазначеного в абзаці першому цієї частини, інформує Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про видачу такого висновку.

Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.

Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).

У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до статей 6, 7, 7-1, 15, 28, 30, 33, 44, 45, 46, 48, 56, 71 Закону України "Про Національний банк України", статті 99 Конституції України, статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону України "Про валюту і валютні операції", Правління Національного банку України постановою № 5 від 02.01.2019 року, затвердило "Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті" (далі-Положення № 5).

Пунктом 1 встановлено, що це Положення визначає заходи захисту, запроваджені Національним банком України, порядок їх застосування (порядок здійснення валютних операцій в умовах запроваджених цим Положенням заходів захисту), а також порядок здійснення окремих операцій в іноземній валюті.

Згідно із пунктом 21 розділу II Положення № 5, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.

Згідно із пунктом 23 розділу II Положення № 5, розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.

Відповідно до статей 6, 7, 15, 25, 44, 56 Закону України "Про Національний банк України", статей 12, 13 Закону України "Про валюту і валютні операції", з метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України постановою від 02.01.2019 року № 7, затвердив "Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів" (далі-Інструкція № 7).

Пунктом 2 Інструкції № 7 встановлено, що вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.

Згідно із підпунктом 4 пункту 2 Інструкції № 7, день виникнення порушення-перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків.

Відлік установлених Нацбанком граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів банк розпочинає з дати оформлення митних декларацій типу ЕК-10 "Експорт", ЕК-11 "Реекспорт" на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів (пункт 7 розділу ІІ Інструкції № 7).

Відповідно до пункту 14-2 постанови Правління Національного банку України від 24.02.2022 № 18 "Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану", (далі Постанова № 18), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року.

Із змісту наведених правових норм, суд робить такі висновки:

-Національний банк України, використовуючи своє право, передбачено Законом № 2473-VIII, відповідно до пункту 21 розділу II Положення № 5, встановив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, які становлять 365 календарних днів та обраховуються із дати проведення експортної/імпортної операції;

-Національний банк України у разі виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такий захід захисту- встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, а саме: в період запровадження воєнного стану, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів згідно із пунктом 14-2 Постанови № 18 становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року;

-у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України;

-Національним банком України передбачено проведення розрахунків з експорту товарів на рахунки резидентів в повному обсязі;

-відлік установлених Нацбанком граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів банк розпочинає з дати оформлення митних декларацій типу ЕК-10 "Експорт", на продукцію, що експортується;

-день виникнення порушення-перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту;

-ГУ ДПС у Хмельницькій області є контролюючим органом, та зобов`язаний виконувати функції щодо здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті;

-при встановленні порушення граничних строків розрахунків за операціями із експорту товарів-365 календарних днів, а в умовах запровадження воєнного стану, за операціями із експорту товарів, здійснених, починаючи з 05 квітня 2022 року-180 календарних днів, контролюючий орган має право на нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).

Надаючи оцінку встановленим у справі обставинам із врахуванням наведених правових норм, суд зазначає наступне.

В зв`язку із тим, що ГУ ДПС у Хмельницькій області при проведенні проведеної документальної позапланової виїзної перевірки встановлено порушення граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів-180 календарних днів за експортним контрактом № 815А-21 від 24.11.2021 року, укладеним між ТОВ "Слав`янське-5"-продавцем та IORU ECOTRADE S.L.U, (Іспанія)-покупцем про поставку продукції, ГУ ДПС у Хмельницькій області провело нарахування пені та прийняло податкове повідомлення-рішення форми "С" № 5521/2201-0706 від 16.05.2023 року, яким ТОВ "Слав`янське-5" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 912488 грн., а саме:

-за період з 03.11.2022 року по 02.02.2023 року в розмірі 734759,51 грн., на суму простроченої заборгованості в розмірі 72799,40 дол. США;

-за період з 03.02.2023 року по 20.03.2023 року в розмірі 177728,49 грн., на суму простроченої заборгованості в розмірі 35218,40 дол. США.

Операція позивача з експорту товару відбулася 07.05.2022 року на суму 786858,40 дол. США, так як саме цією датою експортером подана митна декларація, тому ця дата є початком відліку установлених Нацбанком граничних строків розрахунків за операціями з експорту товарів, тобто з дати подання та оформлення митної декларації типу ЕК-10 "Експорт" на продукцію, що експортується.

Оскільки операція з експорту товарів відбулася після 05 квітня 2022 року, контролюючий орган при розрахунку граничних строків розрахунків за такою операцією правомірно взяв до уваги пункт 14-2 Постанови № 18, згідно якого такі граничні строки розрахунків за зовнішньоекономічними операціями становлять 180 календарних днів із дати її здійснення, так як у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, в даному випадку з 07.05.2022 року.

Контролюючий орган граничною датою надходження валютної виручки порахував дату 02.11.2022 року, в зв`язку із чим із 03.11.2022 року розпочав нарахування пені, тому що саме цей день є днем виникнення порушення, як перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту.

Суд зауважує, що представник позивача у своїх поясненнях помилково прийшов до висновку про те, що відлік граничного терміну розрахунків нерезидента за поставлений товар починається із наступного дня після подання експортером митної декларації в зв`язку із чим контролюючим органом невірно визначено дату початку виникнення порушення-граничного строку розрахунків за операцією з експорту, тому що такі пояснення суперечать підпункту 4 пункту 2 розділу I Інструкції № 7, та підпункту 1 пункту 7 розділу II Інструкції № 7.

Суд ще раз звертає увагу на те, що Інструкцією № 7 встановлено два строки та два терміни, а саме:

-відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 "Експорт";

-день виникнення порушення-перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту товарів.

Судом встановлено, що із 07.05.2022 року - (дати подання експортером митної декларації до оформлення) по 02.11.2022 року включно, термін часу становить 180 днів, тому саме день 03.11.2022 року як наступний день після закінчення граничного терміну для проведення розрахунків за операцією з експорту товарів вважається першим днем з якого обраховується порушення граничного терміну розрахунків нерезидента за операцією з експорту поставленого йому товару і саме із цієї дати контролюючим органом проведено розрахунок пені позивачу на суму несвоєчасно отриманих коштів за зовнішньоекономічним контрактом.

Суд, при вирішенні спору не бере до уваги додаткову угоду № 1 до контракту № 815А-21 від 24.11.2021 року, яким внесено зміни до контракту, оскільки кошти за поставлений нерезиденту товар підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України.

Позивач не надав контролюючому органу при проведенні перевірки, а також суду при вирішенні спору такі документи, а саме:

-копії документів уповноважених установ, відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), які б могли підтвердити настання випадків які можливо було би віднести до обставин непереборної сили-форс-мажору;

-рішення про отримання висновку про продовження граничних строків розрахунків за операцією з експорту товарів, встановлених Національним банком України, виданого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку;

-документів, підтверджуючих прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку.

За наявності таких документів зупиняється:

-перебіг строку розрахунків та нарахування пені на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин;

-перебіг строку розрахунків та нарахування пені з дня прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку.

У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову, сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.02.2022 року у справі № 809/717/17.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області форми "С" від 16.05.2023 року № 5521/2201-0706, яким ТОВ "Слав`янське-5" нарахована пеня за порушення граничних строків розрахунків в сфері зовнішньоекономічної діяльності в сумі 912488 грн., відповідає чинному законодавству, що визначає правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства.

Отже, судом не встановлено правових підстав для того щоб визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Хмельницькій області від 16.05.2023 року № 5521/2201-0706.

Суд при вирішенні спору не приймає як належні докази пояснення представника позивача, наведені у судовому засіданні та письмових поясненнях (відповіді на відзив на позов) про те, що податкове повідомлення-рішення не містить розрахунку пені, а в свою чергу розрахунок пені надісланий позивачу разом із таким податковим повідомленням-рішенням не містить зазначення, що він є додатком до податкового повідомлення-рішення та не підписаний особою, яка підписала податкове повідомлення-рішення, беручи до уваги таке.

Згідно із пунктом 58.1, підпунктом 58.1.1 пункту 58.1 статті 58 ПК України, контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян).

Податкове повідомлення-рішення містить:

1) суму та підставу для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або суму та підставу для зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або збільшення/зменшення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, та посилання на норми цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до яких здійснено їх розрахунок;

2) попередження про необхідність складення та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї або про необхідність виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної (у випадках, передбачених цим Кодексом);

3) граничні строки сплати грошового зобов`язання та/або строки виправлення платником податків показників податкової звітності та/або реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї або виправлення помилок, допущених під час зазначення реквізитів податкової накладної;

4) попередження про наслідки невиконання податкового повідомлення-рішення в установлений строк;

5) граничні строки, передбачені цим Кодексом для оскарження податкового повідомлення-рішення.

У податковому повідомленні-рішенні зазначається або додається до нього детальний розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних фінансових санкцій.

Згідно із підпунктом 3 підпункту 58.1.2 пункту 58.1 статті 58 ПК України, у разі якщо податкове повідомлення-рішення прийнято за результатами документальної перевірки та є процесуальною підставою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, воно додатково до інформації, наведеної у пункті 58.1.1 цієї статті, повинно містити детальний розрахунок штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів), у тому числі штрафних санкцій або пені, за порушення іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, а також посилання на норми цього Кодексу та/або іншого законодавства, відповідно до якого було зроблено такий розрахунок.

Пунктом 42.1 статті 42 ПК України, податкові повідомлення-рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Міністерство фінансів України наказом від 28.12.2015 № 1204, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 року за № 124/28254 затвердило "Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків", (далі Порядок № 1204).

Згідно із підпунктом 3 пункту 1 розділу II Порядку № 1204, контролюючий орган визначає суму нарахування грошових зобов`язань і складає податкове повідомлення-рішення у випадку, якщо особою, відповідальною за застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Згідно із пунктом 2 розділу II Порядку № 1204 у випадках, зазначених у пункті 1 цього розділу, відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за формою «С» - у разі застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) та/або пені за порушення норм іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до пункту 3 розділу II Порядку № 1204, при складанні податкових повідомлень-рішень до них заноситься інформація, передбачена відповідними формами, встановленими цим Порядком.

Також пунктом 3 розділу II Порядку № 1204 встановлено, яку саме інформацію повинні містити податкові повідомлення-рішення, у переліку якої не передбачено зазначення безпосередньо у податкових повідомленнях-рішеннях детального розрахунку пені.

Пунктом 11 розділу II Порядку № 1204 встановлено, що у податковому повідомленні-рішенні наводиться або додається до нього розрахунок пені (розрахунок пені додається у разі складання податкових повідомлень-рішень за формою «С» із зазначенням у ньому відповідної інформації, необхідної для їх визначення.

Із змісту наведених правових норм вбачається, що детальний розрахунок пені може бути наведений посадовою особою контролюючого органу як безпосередньо у податковому повідомленні-рішенні так і у формі додатку до податкового повідомлення-рішення. Суд вважає достатнім факт наявного проведення розрахунку пені і його підписання особою яка проводила перевірку та встановила під час її проведення порушення позивачем законодавства про зовнішньоекономічну діяльність.

Суд зауважує, що чинним законодавством не визначено особливих умов щодо змісту та порядку оформлення детального розрахунку пені, а також не передбачено обов`язку підписання детального розрахунку пені як додатку до податкового повідомлення-рішення саме особою яка підписала податкове повідомлення-рішення.

Такі вимоги визначені чинним законодавством тільки відносно податкового повідомлення-рішення, в тому числі і щодо кола уповноважених осіб які мають право на підписання та направлення податкових повідомлень - рішень.

Крім того наведення детального розрахунку пені безпосередньо у податковому повідомленні - рішенні повинно бути передбачено формою податкового повідомлення - рішення згідно із затвердженими додатками до Порядку № 1204.

Щодо врахування судом заборони застосування нарахування пені під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до пункту 52-1 підрозділу 10 "Інші перехідні положення" розділу XX "Перехідні положення" ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Даною правовою нормою платники податків звільняються від відповідальності у вигляді нарахування пені за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19).

Внесення змін до ПК України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) здійснено Законом України від 13 травня 2020 року № 591-IX.

Вказаним Законом зміни чи доповнення аналогічного змісту до Закону № 2473-VIII не вносилися.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфери справляння податків і зборів, тоді як правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду регулюються виключно Законом № 2473-VIII.

Частиною 3 статті 3 Закону № 2473-VIII визначено, що у разі якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону, застосовують положення цього Закону.

Таким чином сфера дії ПК України та Закону № 2473-VIII не співпадають між собою в питанні щодо звільнення юридичної особи від нарахування пені у разі наявного порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, при цьому норми Закону № 2473-VIII та інших нормативно-правових актів, які регулюють зовнішньоекономічну діяльність, не звільняють від застосування штрафних санкцій та пені за порушення валютного законодавства у період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Отже суд робить висновок про те, що на штрафні санкції та пеню, нараховані відповідно до Закону № 2473-VIII не поширюються положення пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.

Щодо посилання позивача на лист Торгово-промислової палати України, (далі ТПП України) від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1, яким вона засвідчила, що військова агресія російської федерації є форс-мажорною обставиною, а сам лист ТПП України може бути використано як її підтвердження, суд зазначає наступне.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання зобов`язання. При цьому сертифікат ТПП, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами.

Позивач не вказав та не надав відповідних доказів щодо наявності безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між війною та невиконанням зобов`язань нерезидентом щодо проведення своєчасної оплати отриманого товару за зовнішньоекономічним контрактом.

Позивач не отримав листа від нерезидента про наявність форс-мажорних обставин які впливають на виконання обов`язків нерезидента щодо повної оплати товару, отриманого від позивача згідно умов зовнішньоекономічного контракту.

Лист ТПП України від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1 за законодавчо встановленими критеріями не відповідає вимогам, що ставляться до сертифікатів про форс-мажор.

Суд зазначає, що саме по собі введення воєнного стану, без доведення учасником справи причинно-наслідкового зв`язку між його введенням та порушенням граничних строків розрахунків за операцією з експорту товарів, не свідчить про поважність такого порушення, а отже не є підставою для зупинення перебігу строків розрахунків на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлення з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин, як це передбачено частиною 6 статті 13 Закону № 2473-VIII.

Введення воєнного стану на території України не означає, що учасник правовідносин не може здійснювати господарську діяльність та набувати кошти у випадку, якщо ним не доведено протилежного.

Сторона, яка не виконує свого зобов`язання, повинна повідомити іншу сторону про перешкоду і про її вплив на здатність здійснити виконання. Якщо інша сторона не отримала це повідомлення протягом розумного строку після того, як про цю перешкоду стало чи повинно було стати відомо стороні яка не виконує свого зобов`язання, ця остання сторона несе відповідальність за збитки, які є результатом того, що таке повідомлення не було отримане.

Аналізуючи все в сукупності, суд вважає, що позов необгрунтований та недоведений дослідженими в судовому засіданні належними доказами, тому задоволенню не підлягає.

Згідно із частиною 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю "Слав`янське -5" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, відмовити.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 02 серпня 2023 року

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "Слав`янське -5" (вул. Першотравнева, буд. 9-А,Цимбалівка,Хмельницький район, Хмельницька область,31413 , код ЄДРПОУ - 32715356)
Відповідач:Головне управління ДПС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 44070171)

Головуючий суддя В.К. Блонський