Справа № 440/5418/23
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2023-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/5418/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костенко Г.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Полтавській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 07.03.2023 №8381873/36313601 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №179 від 28.12.2021 до податкової накладної №610 від 30.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №179 від 28.12.2022, поданий Товариством з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес", датою її первинного подання платником податків на реєстрацію.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що оскаржуване рішення комісії про відмову в реєстрації поданих позивачем розрахунку коригування є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки контролюючим органом безпідставно та без наведення підстав було зупинено реєстрацію вказаного розрахунку коригування позивача, а після надання пояснень з додатковими документами, без вказівки на конкретну підставу, прийнято рішення про відмову в його реєстрації.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).

18.05.2023 до суду від Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив, що позивачем не було надано вичерпного переліку копій первинних документів, які б підтверджували реальне здійснення господарських операцій, у зв`язку з чим, комісією було правомірно відмовлено у реєстрації спірних розрахунків коригування до податкових накладних. Також, у відзиві представника відповідача зазначає про необхідність заміни відповідача з Головного управління ДПС у Полтавській області на Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків

01.06.2023 до суду від представника позивача також надійшло клопотання про заміну відповідача з Головного управління ДПС у Полтавській області на Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 13.06.2023 клопотання Головного управління ДПС у Полтавській області та представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" про заміну відповідача у справі №440/5418/23 - задоволено. Допущено заміну відповідача Головне управління ДПС у Полтавській області (ідентифікаційний код 44057192) на Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

07.07.2023 до суду від Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків надійшов відзив на позовну заяву, в якому, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача зазначив, що позивачем не було надано вичерпного переліку копій первинних документів, які б підтверджували реальне здійснення господарських операцій, у зв`язку з чим, комісією було правомірно відмовлено у реєстрації спірних розрахунків коригування до податкових накладних.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.07.2023 поданий Державною податковою службою України відзив на позовну заяву повернуто без розгляду особі, яка його подала, оскільки відзив не містить підпису представника Державної податкової служби України (О.В. Озацька).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" () зареєстроване як юридична особа та взяте на облік як платник податків.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.09.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" (надалі - Постачальник) та ТОВ "ОСКАР-ЗАХІД" (надалі - Покупець) укладений договір поставки № 02/SI.

На виконання умов договору постачальником був поставлений товар на суму 3972288 грн., в тому числі ПДВ в сумі 662048 грн., на поставку товару була виписана видаткова накладна № 9147 від 3009.2021. Покупцем був сплачений товар, відповідно до платіжних доручень № 97 від 17.11.2021, № 99 від 18.11.2021, № 102 від 19.112021, № 122 від 01.12.2021, № 188 від 28.12.2021, № 247 від 19.01.2022.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" складена та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна № 610 від 30.09.2021 на суму 3972288 грн., в тому числі ПДВ в сумі 662048 грн.

Покупець звернувся до Постачальника із листом № 032(07)-22 від 23.11.2022 щодо можливості повернення частини товару поставленого згідно накладної № 9147 від 30.09.2021., у зв`язку із низьким попитом на продукцію.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" надано письмову згоду №2416/1 від 25.11.2022 ТОВ "ОСКАР-ЗАХІД" на повернення такого товару та 28.12.2022 Постачальником було здійснено повернення товару на суму 1821312 грн., в тому числі ПДВ на суму 303552 грн., на повернення товару була виписана видаткова накладна № 1 від 28.12.2022 та платіжне доручення № 2299 від 28.12.2022.

Вартість повернутого товару у сумі 1821312 грн. було перераховано ТОВ "Пирятинський делікатес" на рахунок ТОВ "ОСКАР-ЗАХІД", що підтверджується платіжним дорученням № 2299 від 28.12.2022.

На підставі видаткової накладної № 1 від 28.12.2022, позивач здійснив коригування в бік зменшення вартісних показників поставленого товару, про що було складено відповідний розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі Розрахунок коригування, РК): №179 від 28.12.2021 до податкової накладної №610 від 30.09.2021.

ТОВ "Пирятинський делікатес" 12.01.2023 року отримано квитанцію з повідомленням

про зупинення реєстрації РК від 28.12.2022 № 179 до ПН № 610 від 30.09.2021 року на підставі п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, у зв`язку із тим, що на думку податкового органу, РК подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивачем було надано пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

07.03.2023 було прийнято рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № №8381873/36313601, зі змісту якого вбачається, що у зв`язку з ненаданням Позивачем копій первинних документів щодо підтверджують повернення товару 28 грудня 2022 року.

Позивач не погодившись з вищевказаним рішенням від 07.03.2023 № 8381873/36313601, оскаржив його у адміністративному порядку до ДПС України 29.03.2023 позивач отримав рішення про розгляд скарги на рішення 07.03.2023 № 8381873/36313601, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін з підстав ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Вважаючи рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації поданого розрахунку коригування протиправними та такими, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом

При вирішенні спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений, як Конституцією, так і Законами України.

Так, спірні правовідносини регулюються Податковим кодексом України (далі по тексту ПК України), Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок № 1165) та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (далі - Порядок № 520).

Відповідно до п. п. 16.1.2, 16.1.3, п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Положеннями п. 201.1 ПК України, передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно п. 187.1 статті 187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до норм п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно з п. 192.1 ст. 192 ПК України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. (абз. 5 п. 201.10 статті 201 ПК України).

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абз. 5 п. 201.10 ст. 201 ПК України).

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначає Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165.

У відповідності до змісту п. 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до приписів п. 10-11 Порядку № 1165, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних прийняті у зв`язку із ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Суд наголошує, що жоден з перелічених документів, що передбачений формою, не підкреслений.

Відповідно до п. 5 Порядку № 520, перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

В той же час, суд зазначає, що у квитанції про зупинення реєстрації спірного розрахунку коригування до податкової накладної не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН.

Суд звертає увагу на те, що у випадку не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Зупинення реєстрації розрахунку коригування не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів, однозначно дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача, шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації розрахунків коригування.

Суд, враховуючи вищезазначені положення Порядку № 520, зазначає, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної/розрахунку коригування прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, а не довільно, на власний розсуд.

Судом досліджено, що у квитанції від 12.01.2023 року про зупинення реєстрації РК від 28.12.2022 № 179 до ПН № 610 від 30.09.2021 року на підставі п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, у зв`язку із тим, що на думку податкового органу, РК подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, аналіз пункту 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Однак, у випадку встановлення такого критерію контролюючий орган зобов`язаний розшифрувати зміст такої інформації, яка стала підставою для висновку про ризиковість платника, що, однак, відбувається не часто. Контролюючий орган не наводять належних обґрунтувань, які б свідчили про відповідність платника податків такому критерію.

Податковий орган, включаючи платника до ризикових, повинен здійснити належний аналіз господарської діяльності платника, достеменно встановити наявність підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв, та навести чітку і конкретну інформацію про такі підстави у рішенні про віднесення платника до ризикових.

Така вимога є цілком обґрунтованою, адже тільки розуміючи обставини, у зв`язку з якими платника було віднесено до ризикових, можна визначити вичерпний перелік конкретних та необхідних документів і пояснень, які платник податків повинен надати, щоб спростувати висновок про ризиковий статус.

Оскільки відповідач у квитанції від 12.01.2023 року про зупинення реєстрації РК від 28.12.2022 № 179 до ПН № 610 від 30.09.2021 року не зазначив вичерпного переліку документів, які необхідно було подати позивачу для реєстрації РК, позивач надав разом з поясненнями копії первинних документів, зокрема, позивачем були надані видаткові накладні, податкові накладні, договір з додатками, акти узгодження цін, рахунки-фактури, докази здійснення оплати вартості товару, тощо.

Проте, відмова відповідача у реєстрації РК з підстав ненадання товарно-транспортних накладних, даних щодо основних засобів та документів про підтвердження імпортних операцій, є необґрунтованою, оскільки такі документи, не запитувались комісією регіонального рівня, крім того, не є обов`язковими для підтвердження реальності господарських операцій за даними РК, хоча такі були надані у якості додатків до скарг на оскаржувані рішення, однак не були взяті до уваги комісією центрального рівня.

Суд звертає увагу на тому, що товарно-транспортна накладна призначена для обліку руху товарно-матеріальних цінностей та розрахунків за їх перевезення автомобільним транспортом. Тож, оскільки транспортною документацією підтверджується операція з надання послуг з перевезення вантажів, а не факт придбання товару, то за наявності документів, що підтверджують фактичне отримання товару і його використання у власній господарській діяльності, неподання такого документа, як товарно-транспортна накладна, не може свідчити про відсутність реальних господарських операцій та бути єдиною підставою для позбавлення платника податку права на отримання податкового кредиту з податку на додану вартість.

Додатково, позивач у скарзі на оскаржуване рішення надав детальну інформацію та копії документів щодо обставин транспортування товару за даними господарськими операціями, даних щодо основних засобів та документів про підтвердження імпортних операцій, натомість, підставою для залишення скарг без задоволення слугували вже інші обставини, як то ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Викладене свідчить про недотримання відповідачем та комісією центрального рівня принципів правової визначеності, а також про непослідовність застосовуваних критеріях при реалізації наданих законом повноважень, а отже, і про необґрунтованість і протиправність оскаржуваних рішень.

Тож, наведене, в сукупності, свідчить про те, що контролюючий орган зупинив реєстрацію розрахунків коригування з одних підстав, а відмовив у їх реєстрації з інших підстав, які не були причинами для зупинення.

Також, відповідно до пункту 11 Порядку № 520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН у разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

При цьому, конкретний перелік документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків, є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Тобто, використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії, має наслідком визнання його протиправним.

За таких підстав, суд приходить висновку, що відповідачем неправомірно зупинено реєстрацію розрахунків коригування позивача та протиправно винесено оскаржувані рішення про відмову у їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки контролюючий орган обмежився лише загальною оцінкою наданих позивачем документів, при цьому, сукупність наданих первинних документів до матеріалів справи, не дають підстав для сумніву щодо здійснення господарської діяльності між позивачем та його контрагентом, на виконання вимог яких складено спірні розрахунки коригування.

Суд звертає увагу на те, що зазначення у поданому до суду відзиві на позов обставин, які слугували підставою для зупинення реєстрації спірних розрахунків коригування, відповідно не надання товариством первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків/фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг), з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних, не є доказом належного зазначення комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних саме у сформованих та надісланих на адресу позивача квитанціях підстав щодо зупинення реєстрації спірних розрахунків коригування, що передбачено п. 10 та п. 11 Порядку №1165, виконання останньою положень норм чинного законодавства задля урегулювання усіх можливих питань щодо подання на реєстрацію платником ПДВ розрахунків коригування саме на стадії їх подання до комісії, яка в наступному вирішує питання щодо реєстрації РК чи у відмові такої реєстрації. Також, відповідачами по справі не надано суду належних та достатніх доказів в обґрунтування вказаної позиції, не підтверджено останню на правовому рівні та з дотриманням ч. 2 ст. 77 КАС України.

Суд дійшов висновку про необґрунтованість спірного рішення комісії з питань зупинення реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та наявність підстав для їх скасуванню. Тож, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, суд зазначає, що відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України, реєстрацію розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків. У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, та у випадку зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування механізм її подальшої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що встановлено в ході розгляду даної справи, є іншим.

Згідно з приписами пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. Та вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, реєстрація в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням Державної податкової служби України.

У даному ж випадку, обставин, які б унеможливлювали реєстрацію вказаних вище спірних розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, судом не встановлено.

Відповідно ч. 3 ст. 245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта, суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Отже, позовні вимоги і в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно зі частиною першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Таким чином, з відповідачів необхідно стягнути судовий збір за подання цього позову.

Вирішуючи питання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 20000,00 грн, суд виходить з такого.

Згідно зі ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

З наявних матеріалів справи суд встановив, що 17.09.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" (клієнт) та Адвокатське бюро "Юридична фірма "Вокс Легум" (Виконавець) укладено договір про надання правової допомоги.

Оцінюючи співмірність заявлених до стягнення витрат на правничу допомогу у співставленні зі складністю даного публічно-правового спору, суд, з огляду на вже сформовану судову практику з даного питання, з урахуванням якої і складена позовна заява, зменшує такі витрати до 7000,00 грн.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 241-247, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" (вул. Н.Марка, буд. 46, с.Дейманівка, Пирятинський район, Полтавська область, ) до Державної податкової служби України (Львівська пл.8, м.Київ, ), Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (вул. Благовіщенська, 30, м. Харків, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 07.03.2023 №8381873/36313601 про відмову в реєстрації розрахунку коригування №179 від 28.12.2021 до податкової накладної №610 від 30.09.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних поданий Товариством з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" розрахунок коригування від №179 від 28.12.2022 для податкової накладної №610 від 30.09.2021, датою його подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" судовий збір у розмірі 1342,00 (одна тисяча триста сорок дві гривні) та витрати на правову допомогу в сумі 3500,00 (три тисячі п`ятсот гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Пирятинський делікатес" судовий збір у розмірі 1342,00 (одна тисяча триста сорок дві гривні) та витрати на правову допомогу в сумі 3500,00 (три тисячі п`ятсот гривень).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Г.В. Костенко