Справа № 200/17664/21
Суддя: Циганенко А.І.
Дата ухвалення: 2023-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2023 року Справа№200/17664/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Циганенка А.І., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області, третя особа Департамент екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

07 грудня 2021 року позивач, фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача, Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, у якому просив:

- визнати незаконним та скасувати рішення Черкаської селищної ради Краматорського раду Донецької області за результатами розгляду питань про погодження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни», оформлене витягом з протоколу 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області від 17 листопада 2021 року;

- зобов`язати Черкаську селищну раду Краматорського району Донецької області погодити проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни».

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що на підставі договору про закупівлю послуг за державні кошти №53 від 20 серпня 2021 року ним була розроблена документація із землеустрою щодо встановлення меж територій природно-заповідного фонду Донецької області 8 об`єктів природно-заповідного фонду загальною площею 1591,2168 га, розташованих на території Черкаської селищної територіальної громади Краматорського (колишнього Слов`янського) району Донецької області, а саме ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Іванівська діброва», «Суха балка», «Валуни», ландшафтних заказників місцевого значення «Протопопівський ліс», «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець», лісового заказника місцевого значення «Сад пана Бантиша».

11 листопада 2021 року позивач направив вказані проекти землеустрою до Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області для їх розгляду та погодження. Черкаська селищна рада Краматорського району Донецької області листом №2678/021-0713 від 25 листопада 2021 року повідомила позивача, що питання щодо погодження вищезазначених проектів землеустрою було винесено на пленарне засідання позачергової 14 сесії 8 скликання селищної ради, на якому депутати не погодили зазначені проекти землеустрою. Із наданого витягу з протоколу 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області від 17.11.2021 не вбачаються підстави для відмови у погоджені наданої документації із землеустрою.

Позивач вважає вказане рішення Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Черкаська селищна рада Краматорського району Донецької області подала письмові пояснення у справі, в яких позовні вимоги не визнала в повному обсязі з наступних підстав. Подані на погодження проекти не відповідають вимогам пункту 3 частини 3 статті 186 Земельного кодексу України, оскільки не погоджені власниками та користувачами земельних ділянок, які включаються до території природно-заповідного фонду. Після проведення громадських слухань рішення Черкаської селищної ради від 31.10.2018 №3/33-919 про надання згоди на оголошення заказників місцевого значення змінено рішенням селищної ради від 21.04.2021 №8/7-187. Вимога позивача зобов`язати селищну раду погодити проекти суперечить «принципу дискреційності повноважень селищної ради». Виходячи зі змісту положень Кодексу адміністративного судочинства України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади. З урахуванням положень діючого законодавства Черкаська селищна рада має виключну компетенцію у прийнятті рішення по вказаному питанню. Отже, зазначене питання віднесено до дискреційних повноважень селищної ради.

Начальник Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області відзив на адміністративний позов не подав. В письмових пояснення у справі зазначив, що начальник є керівником органу державної влади - Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області і у публічно-правових правовідносинах виступає виключно від імені військової адміністрації. Черкаська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області не є правонаступником Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області в розумінні чинного законодавства України та не є належним відповідачем у справі. На підставі викладеного, просив відмовити в задоволенні позову.

13 грудня 2021 року відкрито провадження у справі та її розгляд призначений за правилами загального позовного провадження у судовому засіданні 13 січня 2022 року.

13 грудня 2021 року від Донецької обласної державної адміністрації, Краматорської районної ради Донецької області витребувані докази.

13 січня 2022 року у судовому засіданні була оголошена перерва, розгляд справи призначений на 26 січня 2022 року.

26 січня 2022 року у судовому засіданні була оголошена перерва, розгляд справи призначений на 08 лютого 2022 року.

08 лютого 2022 року судове засідання не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Циганенка А.І. на лікарняному, розгляд справи призначений на 01 березня 2022 року.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено ще на 30 діб, тобто до 25 квітня 2022 року.

21 квітня 2022 року на засіданні Верховної Ради України ухвалено Закон України від 21 квітня 2022 року №2212-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» про затвердження Указу Президента України від 18 квітня 2022 року №259 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Цим Указом передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року на 30 діб.

Законом України від 22 травня 2022 року №2263-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджений Указ Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжений з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затверджений Указ Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжений з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07 листопада 2022 року №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 16 листопада 2022 року №2738-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено на 90 діб.

Указом Президента України від 6 лютого 2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від 07 лютого 2023 року №2915-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Указом Президента України від 1 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від №3057-IX від 02.05.2023 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Згідно з опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану року, судам України рекомендовано за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Донецький окружний адміністративний суд продовжує свою роботу у дистанційному режимі.

23 лютого 2023 року у відповідача витребувані докази.

12 травня 2023 року допущена заміна відповідача, Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, її правонаступником - начальником Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області.

01 серпня 2023 року закрито підготовче провадження, вирішено провести судовий розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів, оскільки сторонами подані заяви про розгляд справи за їх відсутності (частина 3 статтею 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України)).

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення проти нього, суд встановив наступне.

31 жовтня 2018 року Черкаська селищна рада Слов`янського району Донецької області рішенням №3/33-919 «Про надання згоди на оголошення території заказників місцевого значення» надала згоду на оголошення природних територій загальною площею 1591,2168 га, розташованих на території Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, під об`єктами природно-заповідного фонду ландшафтними заказниками місцевого значення, а саме ботанічними заказниками місцевого значення «Камінюка-байрак», «Іванівська діброва», ландшафтними заказниками місцевого значення «Протопопівський ліс», «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець», ботанічними заказниками місцевого значення «Суха балка», «Валуни», лісовим заказником місцевого значення «Сад пана Бантиша».

30 листопада 2018 року Слов`янська районна рада Донецької області рішенням №7/30-605 «Про надання згоди на оголошення територій ландшафтними заказниками місцевого значення» надала згоду на оголошення природних територій загальної площею 1591,2168 га, розташованих на території Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, під об`єктами природно-заповідного фонду ландшафтними заказниками місцевого значення, а саме ботанічними заказниками місцевого значення «Камінюка-байрак», «Іванівська діброва», ландшафтними заказниками місцевого значення «Протопопівський ліс», «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець», ботанічними заказниками місцевого значення «Суха балка», «Валуни», лісовим заказником місцевого значення «Сад пана Бантиша».

27 грудня 2019 року розпорядженням Голови Донецької обласної державної адміністрації, керівника обласної військово-цивільної адміністрації №1485/5-16 «Про оголошення заказників місцевого значення в Слов`янському районі Донецької області» оголошені заказниками місцевого значення природні території Слов`янського району загальною площею 1591,2168 га: ботанічні заказники місцевого значення «Камінюка-байрак», «Іванівська діброва», «Суха балка», «Валуни», ландшафтні заказники місцевого значення «Протопопівський ліс», «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець», лісовий заказник місцевого значення «Сад пана Бантиша».

11 грудня 2020 року рішенням Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області №8/2-21 «Про затвердження Регламенту Черкаської селищної ради восьмого скликання» був затверджений Регламент Черкаської селищної ради восьмого скликання.

Згідно зі статтею 36 Регламенту Черкаської селищної ради восьмого скликання виключно на пленарних засіданнях вирішуються питання, передбачені статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування».

21 квітня 2021 року рішенням Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області №8/7-187 «Про внесення змін до рішення Черкаської селищної ради від 31.10.2018 №7/33-919 «Про надання згоди на оголошення території заказників місцевого значення», внесені зміни до рішення Черкаської селищної ради від 31.10.2018 №7/33-919 «Про надання згоди на оголошення території заказників місцевого значення» в частині зміни площі ботанічного заказнику місцевого значення «Іванівська діброва», ландшафтного заказнику місцевого значення «Протопопівський ліс», лісового заказнику місцевого значення «Сад пана Бантиша», та відмовлено у наданні згоди на оголошення природних територій загальною площею 1425,62 га, розташованих на території Черкаської селищної ради Слов`янського району Донецької області, а саме ботанічними заказниками місцевого значення «Камінюка-байрак», «Валуни», «Суха балка», ландшафтними заказниками місцевого значення «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець».

20 серпня 2021 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та Департаментом екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації був укладений договір №53 про закупівлю послуг за державні кошти за умовами якого ФОП ОСОБА_1 зобов`язався надати Департаментом екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації послуги з розроблення документації із землеустрою щодо встановлення меж територій природно-заповідного фонду Донецької області на 8 об`єктах природньо-заповідного фонду загальною площею 1591,2168 га, розташованих на території Черкаської селищної територіальної громади Краматорського району Донецької області, а саме ботанічні заказники місцевого значення «Камінюка-байрак», «Іванівська діброва», ландшафтні заказники місцевого значення «Протопопівський ліс», «Карачунівська балка», «Заплава на р. Сухий Торець», ботанічні заказники місцевого значення «Суха балка», «Валуни», лісовий заказник місцевого значення «Сад пана Бантиша». Результатом виконання послуги є розроблений та погоджений відповідно до законодавства Проект землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду місцевого значення окремо по кожному об`єкту природно-заповідного фонду, що відповідає вимогам статті 47 Закону України «Про землеустрій» (додаток №1 до договору).

11 листопада 2021 року позивачем до Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області були направлені проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни» для їх розгляду та погодження.

25 листопада 2021 року Черкаська селищна ради Краматорського району Донецької області листом №2678/021-0713 повідомила позивача про те, що питання щодо погодження вищезазначених проектів землеустрою було винесено на пленарне засідання позачергової 14 сесії 8 скликання селищної ради, на якому депутати не погодили зазначені проекти землеустрою. До зазначеного листа доданий Витяг з Протоколу 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області від 17 листопада 2021 року.

Згідно з витягом з Протоколу 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області від 17 листопада 2021 року пунктами 58-62 Порядку денного передбачений розгляд питань щодо погодження проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни».

Після обговорення вирішили: (рішення №… додається) голосували «за» - 4, «проти» - 14, «утримались» - 0.

Вирішуючи спір що виник між сторонами, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 13 Основного Закону України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону (стаття 14 Конституції України).

Земельні правовідносини врегульовані Земельним кодексом України (далі - ЗК України), а також іншими нормативно-правовими актами, які прийняті відповідно до Конституції України та цього Кодексу.

За змістом частини 1 статті 3 ЗК України (тут і далі в редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до частини 2 статті 4 ЗК України завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.

Згідно зі статтею 2 Закону України від 22 травня 2003 року №858-IV «Про землеустрій» (далі - Закон №858-IV, в редакції, яка була чинною на час виникнення спірних правовідносин) землеустрій проводиться в обов`язковому порядку на землях усіх категорій незалежно від форми власності в разі розробки документації із землеустрою щодо організації раціонального використання та охорони земель.

За приписами статті 25 Закону №858-IV документація із землеустрою розробляється в електронній та паперовій формах у вигляді схеми, проекту, робочого проекту або технічної документації. Особливим видом такої документації є документація із землеустрою, яка одночасно є містобудівною документацією, - комплексні плани просторового розвитку територій територіальних громад, генеральні плани населених пунктів, детальні плани територій. Затверджена документація із землеустрою є публічною та загальнодоступною.

Одним із видів документації із землеустрою є проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Статтею 30 Закону №858-IV встановлено, що погодження і затвердження документації із землеустрою проводиться в порядку, встановленому Земельним кодексом України, цим Законом.

Порядок погодження документації із землеустрою врегульований статтею 186 ЗК України.

Проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів погоджуються з власниками, користувачами земельних ділянок, що включаються до території природно-заповідного фонду, іншого природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів без їх вилучення, крім випадків, коли обмеження безпосередньо встановлені законом або прийнятими відповідно до нього нормативно-правовими актами.

Погодження з власниками, користувачами земельних ділянок полягає в надані розробнику, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, іншими суб`єктами, визначеними статтею 186 ЗК України своїх висновків про погодження або про відмову в погодженні документації із землеустрою.

Висновок (рішення) органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, іншого суб`єкта, визначеного цією статтею, щодо відмови у погодженні або затвердженні документації із землеустрою має містити вичерпний перелік недоліків документації із землеустрою з описом змісту недоліку та посиланням на відповідні норми законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, затверджену документацію із землеустрою або містобудівну документацію.

Висновок (рішення) є результатом певної правової процедури, яка йому передує.

Отже, відповідно до статті 186 ЗК України порядок погодження документації із землеустрою передбачає визначену земельно-правову процедуру, яка включає такі послідовні стадії: 1) розроблення документації із землеустрою; 2) подання розробником документації із землеустрою до Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування, іншим суб`єктам; 3) отримання висновку (рішення) про погодження документації із землеустрою.

Аналіз наведених положень законодавства, свідчить про те, що всі дії відповідних суб`єктів земельно-правової процедури є взаємопов`язаними, послідовними і спрямовані на досягнення результату у вигляді отримання висновку (рішення) про погодження документації із землеустрою.

Таким чином, обов`язковим є прийняття відповідним органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування за наслідками розгляду поданої документації із землеустрою вмотивованого рішення про погодження або відмову у погодженні документації із землеустрою із наведенням усіх підстав такої відмови.

При цьому частиною 8 статті 186 ЗК України визначений перелік підстав для відмови у погодженні документації із землеустрою, а саме: підставою для відмови у погодженні документації із землеустрою може бути лише невідповідність її положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації.

У разі надання органом місцевого самоврядування відмови у погодженні документації із землеустрою такий висновок (рішення) має містити вичерпний перелік недоліків документації із землеустрою з описом змісту недоліку та посиланням на відповідні норми законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, затверджену документацію із землеустрою або містобудівну документацію.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави зробити висновок, що Земельним кодексом України визначено вичерпний перелік підстав для відмови у погодженні документації із землеустрою, зокрема, її невідповідність положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації. При цьому, чинним законодавством не передбачено право суб`єкта владних повноважень відступати від положень статті 186 ЗК України.

Визначена законом процедура є способом дій відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування у відповідь на звернення розробника документації із землеустрою щодо погодження розробленої ним документації із землеустрою.

У світлі вимог частини 2 статті 19 Конституції України дотримання відповідним органом встановленої законом процедури є обов`язковим.

Згідно із статтею 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 22.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР) місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції та Законів України.

Відповідно до статті 10 Закону № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Відповідно до статті 25 Закону № 280/97-ВР, сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону №280/97-ВР встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (частина 1 статті 59 Закону №280/97-ВР).

Судом встановлено, що 17 листопада 2021 року за наслідками обговорення пунктів 58-62 Порядку денного 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, остання не прийняла рішення ані про погодження, ані про відмову в погодженні проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни».

Органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Згідно зі статтями 93-94 Регламенту Черкаської селищної ради восьмого скликання матеріали сесії складаються з протоколу та фонограми (відеозапису) сесії. Протокол сесії повинен містити: назву ради та її скликання, порядковий номер сесії, дату і місце її проведення, час початку і закінчення; загальне число депутатів ради, кількість присутніх, список запрошених на сесію та прізвища депутатів вищих рівнів, які були присутніми на сесії; порядок денний і регламент часу роботи; прізвища, посади доповідачів, співдоповідачів і виступаючих; результати голосування і прийняті рішення; запити депутатів, відповіді на них, прийняті радою рішення по запитах. До протоколу сесії додаються: тексти доповідей і співдоповідей; тексти виступів депутатів, які не брали участі у дебатах і в зв`язку з припиненням обговорення питань; список присутніх на сесії депутатів; поправки і доповнення до проектів рішень; довідки, зауваження; порядок ведення сесії.

Отже, протокол 14 сесії VIII скликання Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області від 17 листопада 2021 року не є рішенням ради у розумінні чинного законодавства.

Таким чином, Черкаська селищна рада Краматорського району Донецької області допустила протиправну бездіяльність, а саме не прийняла рішення, яке вона повинна була й могла прийняти відповідно до наявних у неї прав та покладених на неї обов`язків.

Щодо вимог про зобов`язання погодити проекти землеустрою суд зазначає наступне.

Як було зазначено раніше, Черкаська селищна рада Краматорського району Донецької області не приймала рішення ані про погодження та затвердження, ані про відмову в погодженні та затвердженні проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни».

Отже, відсутні підстави вважати, що для прийняття рішення на користь позивача наявні всі умови, визначені законом для прийняття такого рішення, а тому вимоги про зобов`язання погодити проекти землеустрою не підлягають задоволенню.

Щодо способу захисту порушених прав позивача суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 21 Закону №280/97-ВР обмеження прав територіальних громад на місцеве самоврядування згідно з Конституцією та законами України може бути застосоване лише в умовах воєнного чи надзвичайного стану.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті Закону №280/97-ВР повноваження селищної ради можуть бути достроково припинені у випадках, передбачених законами України «Про військово-цивільні адміністрації», «Про правовий режим воєнного стану».

Частиною 5 статті 78 Закону №280/97-ВР встановлено, що повноваження селищної ради за наявності підстав, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, достроково припиняються з дня набрання чинності актом Президента України про утворення відповідної військово-цивільної, військової адміністрації.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Указом Президента України від 1 травня 2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджений Законом України від №3057-IX від 02.05.2023 «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 4 Закону України від 12 травня 2015 року №389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон №389-VIII) на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації. Рішення про утворення військових адміністрацій приймається Президентом України за поданням обласних державних адміністрацій або військового командування.

Указом Президента України №469/2022 від 4 липня 2022 року «Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області» утворено Черкаську селищну військову адміністрацію Краматорського району Донецької області.

Розпорядженням Президента України №125/2022-рп від 4 липня 2022 року «Про призначення О. Кривоконя начальником Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області» О.С. Кривоконя призначено начальником Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області.

11 липня 2022 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесений запис номер 000000023 про державну реєстрацію Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 10 Закону №389-VIII у разі утворення військової адміністрації населеного пункту (населених пунктів) Верховна Рада України за поданням Президента України може прийняти рішення про те, що у період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування начальник військової адміністрації, крім повноважень, віднесених до його компетенції цим Законом, здійснює повноваження сільської, селищної, міської ради, її виконавчого комітету, сільського, селищного, міського голови.

Згідно з Постановою Верховної Ради України від 30 серпня 2022 року №542-IX «Про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Донецькій області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період дії воєнного стану в Україні та 30 днів після його припинення чи скасування начальник Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області, крім повноважень, віднесених до його компетенції Законом України «Про правовий режим воєнного стану», здійснює повноваження відповідних сільських, селищних, міських рад, їх виконавчих комітетів, відповідних сільських, селищних, міських голів.

У межах вирішення питання, яке є предметом розгляду в цій справі, судом встановлено, що повноваження Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області тимчасово, на період дії воєнного стану та 30 днів після його припинення чи скасування, повністю перейшли до начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області.

Отже, на теперішній час начальник Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області є єдиним суб`єктом владних повноважень, що має компетенцію на вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин на території Черкаської об`єднаної територіальної громади, та має представляти інтереси останньої в даній справі.

Відповідно до частини 2 статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності «небезпідставної заяви» за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути «ефективним» як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Афанасьєв проти України» від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Отже, «ефективний засіб правого захисту» у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Тому, суд, з метою повного захисту порушених прав позивача, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та задовольнити позов шляхом визнання протиправною бездіяльності Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, яка полягала у не прийнятті рішення про погодження або про відмову в погодженні поданої документації із землеустрою та зобов`язання начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області розглянути подану документацію із землеустрою та прийняти вмотивоване рішення про погодження або відмову у погодженні документації із землеустрою.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтувалося на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Решта доводів та заперечень висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

Згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Щодо судових витрат.

Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою-підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня встановлений в розмірі 2270,00 гривень.

Відповідно до платіжного доручення №224 від 07.12.2021 позивачем сплачений судовий збір в сумі 2481,00 гривень.

Згідно із частиною 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Отже, на користь позивача підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача сплачений судовий збір в сумі 1135, 00 гривень (50% задоволених позовних вимог).

Керуючись статтями 2, 3-10, 20, 22, 25, 47, 52, 72-77, 90, 132, 139, 143, 194, 215, 241-246, 250, 251, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ) до начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області (місцезнаходження: 84162, Донецька область, Краматорський район, селище міського типу Черкаське, вул. Миру, будинок 4, e-mail: , телефон: НОМЕР_2 ), третя особа Департамент екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації (84313, Донецька область, м. Краматорськ, вул. Б. Хмельницького, 6, тел. 095-644-25-25, e-mail: ) задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Черкаської селищної ради Краматорського району Донецької області, яка полягала у не прийнятті рішення про погодження або про відмову в погодженні проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни».

Зобов`язати начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області розглянути проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду ландшафтних заказників місцевого значення «Заплава на р. Сухий Торець», «Карачунівська балка» та ботанічних заказників місцевого значення «Каменюка-Байрак», «Суха балка», «Валуни» та прийняти вмотивоване рішення про погодження або відмову у погодженні вказаних проектів землеустрою.

В задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань начальника Черкаської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1135 (тисячу сто тридцять п`ять) гривень 00 копійок.

Повний текст рішення складений 04 серпня 2023 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Суддя А.І. Циганенко