Справа № 296/6959/23
Суддя: Шкиря В. М.
Дата ухвалення: 2023-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 296/6959/23
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні клопотань та

про залишення позовної заяви без руху

"03" серпня 2023 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Шкиря В.М., ознаймившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

20.07.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту патрульної служби про скасування постанови поліцейського УПП Житомирської області Авренчука О.В., серії ЕАС №7247150 від 29.06.2023 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 121-3 ч. 1 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 1190 грн.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, мною встановлено, що позовна заява подана до суду з пропуском 10-ти денного строку встановленого ч.2 ст.286 КАС України.

Разом з цим позивач подав клопотання про поновлення строку звернення до суду. Обґрунтовуючи клопотання про поновлення строку на звернення до суду з позовом 20.07.2023 позивач вказує, що в силу своєї юридичної необізнаності звернувся за правовою допомогою до Житомирського місцевого центру з надання безоплатної правової допомоги 03.07.2023 та адвоката йому було призначено лише 11.07.2023. Вказані обставини на переконання представника позивача є поважними і таким, що свідчать про необхідність поновлення відповідного процесуального строку.

Вважаю, що клопотання задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Так ч.2 ст.286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Відповідна позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 19.03.2019 у справі №463/1284/18.

Оскаржувана постанова серії ЕАС №7247150 від 29.06.2023 містить підпис позивача щодо обізнаності про строк оскарження останньої, а також відомості про її отримання 29.06.2023. Отже позивач знав, що мав право звернутися до суду протягом 10 днів .

Позивач вказує, що 03.07.2023, оскільки він необізаний в юридичних питаннях, реалізував своє право на захист та звернувся до Житомирського місцевого центру з надання безоплатної правової допомоги де 06.07.2023 відповідно до наказу Центру №864 йому було призначено захисника - Логінова Руслана Миколайовича, про що вказано в дорученні від 11.07.2023. На підтвердження чого наав копію доручення №626 від 11.07.2023, яке видане, як Додаток 9 до Методичних рекомендацій від 19.07.2019 № 60, які втратили чинність на підставі Наказу Координаційного центру з надання правової допомоги № 2 від 05.01.2023

При цьому, позовна заява підписана позивачем особисто, додатки до позову також посвідчені позивачем, як і клопотання, отже позивач не довів, що строк зверненя до суду пропущено з повжних причин чи з вини іншої особи, а тому суд визнає їх неповажними.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. ч. 1, 2 ст. 123 КАС України). Позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених ч. 2 ст. 123 цього Кодексу (п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України).

Крім того позивач подав клопотання про звільнення його від сплати судового збору де вказує, що його майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, так як він на даний час не працевлаштований, перебивається не постійними заробітками, має неповнолітню дитину, інших доходи відсутні, на підтвердження чого додав відомості про застраховану особу сформовану засобами автоматичних систем Пенсійного фонду України від 03.07.2023 року.

Розглянувши клоптання приходжу до наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Положеннями ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Як вбачається, даною статтею Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Приписи статей КАСУкраїни та Закону України «Про судовий збір» не містять визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі наданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ Kniat v. Poland від 26 липня 2005 року, пункт 44; Рішення ЄСПЛ JedamskiandJedamska v. Poland від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

Позивач, звертаючись до суду із клопотанням про звільнення від сплати судового збору, обґрунтовує його тим, що на тепер він ніде не працює та немає доходу, на підтвердження чого додав Форму ОК-5 Пенсійного фонду України Реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування ІНДИВІДУАЛЬНІ ВІДМОСТІ ПРО ЗАСТРАХОВАНУ ОСОБУ ОСОБА_1 , номер облікової картки застрахованої особи: НОМЕР_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , з якої вбачається, що його дохід за звітний 2016 рік склав 4506,00 грн, дохід за звітний 2017 рік склав 8677,00 грн., дохід за звітний 2018 рік склав 16975,95 грн., дохід за звітний 2019 рік склав 9200,00 грн., дохід за звітний 2020 рік склав 10769,49 грн., дохід за звітний 2021 рік склав 10533,23 грн.

Однак, позивачем до матеріалів позовної заяви не долучено будь яких доказів, що свідчать про його майновий стан за 2022-2023 роки, а також доказів того, що на його утриманні перебуває неповнолітня дитина.

За таких обставин, суд позбавлений можливості оцінити майновий стан позивача, а тому не вбачає підстав для звільнення його від сплати судового збору.

Щодо відстрочення чи розстрочки зі сплати судового збору.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Оскільки позивач не надав відомостей що:

- розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу, як фізичної особи за попередній календарний рік;

або що він є:

- військовослужбовцем, чи батьком, який має дитину віком до 14 років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

- одиноким (батьком), що маює дитину віком до 14 років або дитину з інвалідністю;

- членом малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

- особою, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

-шо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю

клопотання і в цій частині задоволенню не підлягає.

Отже, позивач має сплатити судовий збір, оскільки відсутні підстави як для звільнення його від сплати судового збору так і відстрочення чи розстрочки зі плати судового збору. .

Відповідно до правової позиції у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України зазначеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження№ 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону №3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі на 01.01.2023 рік - 2684 грн.

Враховуючи вищенаведене, за подання позовної заяви позивачу в даному випадку належить сплатити судовий збір в розмірі 536,80 грн (2684 х 0,2).

Відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених в ст. 161 КАС України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Згідно із ч. 2 ст. 169 КАС України недоліки слід усунути у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Отже, на усунення недоліків позовної заяви:

- вказати інші підстави для поновлення строку на звернення до суду в порядку ст.286 КАС України;

- сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн. на розрахунковий рахунок UА 0006832, отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030101, із зазначенням призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ позивача), податковий номер, номер справи, найменування суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до суду з позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення- відмовити

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, його відстрочки чи розстрочення - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту патрульної служби про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення йому копії даної ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає її вимоги, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Шкиря