Справа № 560/9185/23
Суддя: Драновський Я.В.
Дата ухвалення: 2023-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/9185/23
РІШЕННЯ

іменем України

02 серпня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Драновського Я.В. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Шепетівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить: визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Шепетівського районного управління Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області від 09.05.2023 № 487, згідно якого за неналежне виконання службової дисципліни, яке полягає у порушенні вимог п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.02.2016, до старшого дізнавача СД Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області до капітана поліції Григоровича Сергія Вікторовича (жетон №0012917) застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що дисциплінарне стягнення до позивача застосовано неправомірно, оскільки відсутній факт вчинення ним дисциплінарного проступку, наказ виданий відповідачем за відсутності належних на те правових підстав та з порушенням встановленого порядку.

Ухвалою суду від 25.05.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження.

У відзиві на позов відповідач зазначив, що дисциплінарна комісія встановила в діях позивача порушення вимог п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.05.2016, оскільки останній не спрямував за належністю матеріали для вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення вимог ст. 44 КУпАП, у зв`язку із чим останній уник відповідальності. Вказане свідчить про неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків.

Зважаючи на це, а також інші відображені у матеріалах службового розслідування обставини, відповідач вважає спірний наказ (в оскаржуваній частині) правомірним.

Дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

Відповідно до наказу Шепетівського районного управління ГУНП в Хмельницькій області №379 від 10.04.2023 "Про призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової та виконавської дисципліни окремими працівниками ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області" призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової та виконавської дисципліни окремими працівниками ВПД № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області.

Підставою для призначення службового розслідування став лист Шепетівської окружної прокуратури від 27.03.2023 "Вказівка про усунення порушень вимог законодавства", який 04.04.2023 надійшов у канцелярію Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області.

Відповідно до даного листа встановлено, що за результатами розслідування кримінального провадження №0000788 від 31.10.2022, за фактом зберігання ОСОБА_2 психотропних засобів у невеликих розмірах, 23.11.2022 старшим дізнавачем СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області Григоровичем С.В. прийнято постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

В порушення вимог ст. 38 КУпАП старшим дізнавачем СД Шепетівського РУГІ ГУНГІ в Хмельницькій області Григоровичем С.В. вказані матеріали для вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення вимог ст. 44 КУпАП за належністю не спрямовано, відповідний протокол не складено, ОСОБА_2 уник адміністративної відповідальності.

Згідно пояснення ОСОБА_1 , він вказує, що матеріали залишив черговому відділу поліцейської діяльності № 1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, але в подальшому вони були втрачені та начальнику відділу не спрямовані.

Наведений факт свідчить про неналежне виконання своїх службових обов`язків працівниками поліції, відсутність дієвого контролю з боку керівництва за роботою підлеглих працівників, що суперечить принципам діяльності поліції та призводить до порушення конституційних прав і свобод громадян та інтересів держави.

За результатами службового розслідування, дисциплінарна комісія рекомендувала, зокрема, за неналежне виконання службової дисципліни, яке полягає у порушенні вимог п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.05.2016 до старшого дізнавача СД Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області капітана поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

На підставі висновків службового розслідування 09.05.2023 начальником Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області Анатолієм Чубенко прийнято наказ №487 "Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників поліції Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області за фактом порушення службової дисципліни", пунктом 1 якого передбачено: за неналежне виконання службової дисципліни, яке полягає у порушенні вимог п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.02.2016, до старшого дізнавача СД Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області до капітана поліції Григоровича Сергія Вікторовича (жетон №0012917) застосовати дисциплінарне стягнення у виді догани.

Позивач оскаржив вказаний пункту наказу від 09.05.2023 №487 до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує таке.

Пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За приписами частин 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який затверджений Законом України від 15.03.2018, набув чинності з 07.10.2018.

У частині 1 статті 1 Дисциплінарного статуту дано визначення, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з пунктом 8 частини 3 статті 1 службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1, 3-8 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3)обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2)вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У пункті 1 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893 (далі - Порядок №893) зазначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п. 1, 4, 7 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 розділу VI Порядку №893).

Положеннями статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема: документи та матеріали, що підтверджують або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з приписами розділу VI та VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

З аналізу наведених вище норм слідує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого є з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи.

Адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

Така позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №815/2705/16 та від 24.06.2021 у справі №826/7830/17.

Згідно з висновком службового розслідування, має місце недотримання позивачем вимог п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.05.2016, оскільки останній не спрямував за належністю матеріали для вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення вимог ст. 44 КУпАП, у зв`язку із чим останній уник відповідальності.

Аналізуючи матеріали службового розслідування, суд погоджується із висновками відповідача, що в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку.

Так, відповідно до п. 21 Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, затвердженої наказом Національної поліції №414 від 20.05.2016 працівники органів та підрозділів поліції несуть персональну відповідальність за дотримання встановленого порядку організації діловодства та збереження службових документів.

Разом з тим, в порушення вимог вказаної норми позивачем матеріали для вирішення питання про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення вимог ст. 44 КУпАП за належністю не спрямовано, відповідний протокол не складено, ОСОБА_2 уник адміністративної відповідальності.

Згідно пояснення ОСОБА_1 , він вказує, що матеріали залишив черговому відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, але в подальшому вони були втрачені та начальнику відділу не спрямовані.

Наведений факт свідчить про неналежне виконання своїх службових обов`язків працівниками поліції, відсутність дієвого контролю з боку керівництва за роботою підлеглих працівників, що суперечить принципам діяльності поліції та призводить до порушення конституційних прав і свобод громадян та інтересів держави.

Суд критично оцінює посилання позивача на те, що останній виконав всі належні йому обов`язки за займаною посадою з метою забезпечення притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, оскільки у матеріалах службового розслідування наявний супровідний лист з підписом позивача (від 23 листопада 2022 року, зареєстрований за вих.№4400/121/124/111/02- 2-22 адресований на ім`я начальника ВПД №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області).

Разом з тим, у вказаних матеріалах відсутні будь-які відомості про отримання вказаних документів начальником чи працівниками відділу поліцейської діяльності №1 Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області, відсутні відмітки про виконавця, також до моменту надходження листа з Шепетівської окружної прокуратури щодо виявленого порушення позивач не повідомляв своє безпосереднє керівництво про порушення чинного законодавства. Хоча в посадовій інструкції старшого дізнавача сектору дізнання Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області у пункті 3 розділу "Завдання га обов`язки" вказано обов`язок щодо вжиття в межах компетенції заходів для негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання службових обов`язків поліцейського, та невідкладного інформування про це безпосереднього керівника.

Крім того, опитаний в ході службового розслідування інспектор-черговий СРПП ВПД №1 Шепетівського районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 пояснив, що 23.11.2022 року о 08:00 год. заступив на добове чергування. Чи приходив позивач 23.11.2022 в приміщення чергової частини ВПД№1 та реєстрував постанову в журналі обліку вихідної кореспонденції, він не пам`ятає, у зв`язку із тривалим проміжком часу. У ВПД №1 по штату такої посади як діловод канцелярії не має, журнал обліку вихідної кореспонденції, для зручності працівників, знаходиться я черговій частині. Кожен працівник особисто здійснює записи у даному журналі. Крім того, в журналі записи здійснюються по порядку, але дати не проставляються, тому з`ясувати, якого числа зроблено запис за №4400 не представляється за можливе.

Суд вважає, що в цій справі відповідач застосувавши до позивача такий вид дисциплінарного стягнення як догана діяв правомірно, вид обраного стягнення є достатнім та таким, що забезпечує превентивну функцію покарання (запобігання порушення як позивачем так і іншими особами).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем доведено суду правомірность застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як догана, а тому у задоволенні цього позову необхідно відмовити у повному обсязі.

При цьому суд вважає, що допущення подібних проступків впливає на авторитет Національної поліції, як суб`єкта публічного права, який має забезпечувати законність і бути зразком доброчесності для громадян.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки, у задоволенні позову відмовлено, суд не стягує на користь позивача судові витрати.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

в задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Шепетівське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області (вул. Захисників України, 3, м. Шепетівка, Шепетівський район, Хмельницька область, 30400 , код ЄДРПОУ - 40108824)

Головуючий суддя Я.В. Драновський