Справа № 160/3901/23
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2023-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

02 серпня 2023 року м. Дніпросправа № 160/3901/23

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,

за участю секретаря судового засідання Ліненко А.О.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпрі

апеляційну скаргу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року (головуючий суддя Луніна О.С.) в адміністративній справі

за позовом Приватного підприємства «ПРОМДЕТАЛЬ»

до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України

про визнання протиправним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля в частині, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «ПРОМДЕТАЛЬ» (далі - Позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (далі Відповідач), в якому просило суд:

- визнати протиправним та скасувати виданий Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України Висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2)», 02.09.2022 року опублікований в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-72/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 72 в частині підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7, а саме:

підпункт 1 пункту 1: скорегувати межі ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, що безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова., а також СЗЗ з урахуванням меж РЛП;

підпункт 2 пункту 1: по ресурсам корегування внести зміни до проекту розробки родовища;

підпункт 3 пункту 1: погодження відкоригованого проєкту здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля;

підпункт 4 пункту 1: провести дослідження з урахуванням скорегованих даних по проведення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування, зокрема:

- ймовірного впливу планової діяльності з урахуванням наявності охоронних видів у Регіональному ландшафтному парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова»;

- наявність видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні в об`єкти Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136) Смарагдової мережі;

підпункт 5 пункту 1: до корегування меж ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, а також здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не здійснювати планову діяльністю та знесення зелених насаджень.

пункт 7: на суб`єкта покладено обов`язок із здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування **, а саме:

на підставі інформації, наведеної в Звіті з ОВД, не представляється можливим оцінити впливи на довкілля від будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2), у зв`язку з чим визначення допустимості такої діяльності можливе після корегування меж ділянок № 1 та № 2, на яких передбачається реалізація планової діяльності, перед погодженням відкоригованого проекту розробки родовища.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що за результатами проведення електронного аукціону та договору від 14.05.2020 року № 4/1-20 купівлі продажу спеціального дозволу на користування надрами на аукціоні, з метою видобування глини, суглинків, піску Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2), яке знаходиться в Долинському районі Кіровоградської області, ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» було придбано Спеціальний дозвіл на користування надрами № 6412 від 15.07.2020. Відповідно до умов Спеціального дозволу, угоди № 6412 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), додатку № 1, які є невід`ємними частинами вказаного Спеціального дозволу, за вказаними ділянками встановлено географічні координати кутових точок та площа ділянки надр. З метою виконання умов Програми робіт з видобування суглинку, глини, піску Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2) (додаток 2 до Угоди), з боку ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» було проведено процедуру оцінки впливу на довкілля, за наслідком якої позивачем було отримано Висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, № 2), який опубліковано в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-72/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 72. Позивач не погоджується з Висновком ОВД в частині екологічних умов, зокрема підпунктів 1-5 та пунтку 7, вважає його протиправним, оскільки він не відповідає вимогам ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» та ЗУ «Про дозвільну систему у господарській діяльності». У висновку визначено допустимість провадження планової діяльності позивача, але виключно після корегування меж ділянки № 1 та № 2 та здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля об`єкта ПЗФ із зазначення орієнтирів, його адміністративне розташування, топономіку, орієнтовну площу, характер використання території і природних ресурсів на момент розроблення Проекту створення. Для території або об`єкта ПЗФ, управління яким відповідно до Закону, буде здійснюватися спеціальною адміністрацією, додатково подаються відомості про ділянки, що надаються йому в постійне користування, або входять до його складу без вилучення у землекористувачів/землевласників. Відомості про місцезнаходження та опис меж території або об`єкта ПЗФ надаються відносно орієнтирів, які можливо чітко визначити на місцевості та на картографічних матеріалах з урахуванням меж водних об`єктів, особливостей ландшафту, природних угідь, об`єктів інфраструктури, доріг, просік, меж населених пунктів, меж землекористувань тощо. Отже, при створенні будь-якого ПЗФ в обов`язковому порядку, щонайменше повинна бути дотримана процедура від створення юридичної особи до орієнтирів, які можливо чітко визначити на місцевості та на картографічних матеріалах з урахуванням меж водних об`єктів, особливостей ландшафту, природних угідь, об`єктів інфраструктури, доріг, просік, меж населених пунктів, меж землекористувань тощо. При цьому, у Висновку з оцінки впливу на довкілля, зазначено, що у процесі здійснення процедури ОВД встановлено, що ділянки № 1 та № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі РЛП «Боковенський ім. М. Л. Давидова». Разом з тим, з Висновку ОВД відсутня можливість встановити географічні координати ділянки Регіональнго ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та безпосередньо в якій частині його межі перетинаються або межують із Ганнівським родовищем (ділянки № 1 та № 2), відсутні посилання на картографічні матеріали, межі тощо. Таким чином, відповідач у Висновку ОВД не обґрунтував, не вказав межі, не зазначив картографічні матеріали, координати безпосередньо Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський і. М. Л. Давидова» та безпосередньо, в якій частині його межі перетинаються або межують із Ганнівським родовищем (ділянки № 1 та № 2), обмежившись загальними фразами. Не вказано також, на підставі якої інформації, наведеної в Звіті з ОВД, не представляється можливим оцінити вплив на довкілля. Відповідач при складанні Висновку ОВД, за відсутності даних баз документації щодо встановлення меж територій регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» (який ще не зареєстровано як юридична особа) не міг встановити ці межі, оскільки їх не існує. Таким чином, на переконання Позивача, спірні положення Висновку ОВД є не обґрунтованими та протиправними, направлені на обмеження права здійснення планової діяльності та підлягають скасуванню.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року у справі №160/3901/23 адміністративний позов Приватного підприємства «ПРОМДЕТАЛЬ» до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України про визнання протиправним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля в частині задоволено.

Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, оскаржило його в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги, Відповідач зазначив про те, що судом першої інстанції не досліджено в повній мірі лист Міндовкілля від 22.01.2022 №26/1.2-17.2.1-2050, яким внесено пропозиції щодо включення Ганнівського родовища (ділянки №1 та №2), що знаходяться в Долинському районі Кіровоградської області з метою видобування суглинків, піску до переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, за умов, зокрема, дотримання вимог природоохоронного та земельного законодавства, у тому числі, щодо охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду і земель, зарезервованих для заповідання, особливо цінних земель, водних об`єктів, їх басейнів, водоохоронних зон (включаючи заплави і прибережних захисних смуг). Крім того, Відповідач вважає, що суд першої інстанції не дослідив належним чином тих обставин, що, враховуючи, що планова діяльність передбачена частково в межах Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та об`єкту Смарагдової мережі, а також вказані земельні ділянки входять до санітарно-захисної зони підприємства, однак звітом з оцінки впливу на довкілля не оцінено вплив планової діяльності на Парк та не надано відомостей щодо видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні Висновком встановлено відповідні екологічні умови з метою дотримання вимог Закону України «Про природно-заповідний фонд» та зобов`язань з охорони Смарагдових територій відповідно до Конвенції про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі від 19.09.1979, ратифіковану в Україні 29.10.1996. Поряд із зазначеним, Відповідач вказав про те, що судом першої інстанції безпідставно не враховано, що відлік строку, встановленого Законом, а саме: 20 робочих днів з дня оприлюднення повідомлення про планову діяльність (ч. 7 ст. 5 Закону) прямо залежить від вчинення Позивачем конкретної дії подання повідомлення про планову діяльність, 25 робочих днів на проведення громадського обговорення Звіту з ОВД (ч. 6 ст. 7 Закону) прямо залежить від вчинення дії надання Позивачем звіту з оцінки впливу на довкілля (на строк виконання якої Відповідач жодним чином не може вплинути) та його офіційного оприлюднення відповідно до вимог Закону. З огляду на вказане Відповідач вважає, що визначення строку здійснення процедури оцінки впливу на довкілля врегульовано Законом та прямо залежить від вчинення Позивачем конкретної дії, необхідної для початку відліку такого строку, що свідчить про помилковість висновку суду першої інстанції про недотримання Відповідачем вимог ст. 9 Закону.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції без змін, з огляду на таке. В обґрунтування своєї позиції Відповідач стверджує, що з метою інтеграції державних кадастрів та реєстрів природних ресурсів, Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України надало Держгеокадастру оновлену версію шару «Природно-заповідний фонд». Як наслідок, відповідно до оновленої інформації виявлено, що ділянки №1 та №2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова», при цьому Відповідач не вказує де межує, в якій частині, де та як перетинаються межі. Крім того, в протиріччя собі, Відповідач листом від 19.10.2022 №25/2-11/14059-22 підтвердив «оскільки регіональний ландшафтний парк «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення, у міністерства відсутні матеріали проекту створення, положення, охоронні зобов`язання та відповідні картографічні матеріали, а також інформація щодо затвердження його меж». Тобто за відсутності безпосередньо матеріалів проекту створення, положення, охоронних зобов`язань та відповідних картографічних матеріалів, а також інформації щодо затвердження РЛП «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» Відповідач безпідставно стверджує про перетинання та межування неіснуючих меж. Поряд із зазначеним, Позивач наголосив на тому, що всупереч положенням ст. 9 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» Відповідачем протиправно встановлено Позивачу обов`язок з проведення додатковї оцінки впливу на довкілля не на іншій стадії проектування, а на тій же стадії, на якій оцінка впливу на довкілля вже здійснена. Конкретні строки повторної процедури оцінки впливу на довкілля не визначено та не обґрунтовано вимоги щодо її здійснення, що не спростовано Відповідачем.

В судовому засіданні представник Відповідача вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі.

Представник Позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечив.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, кожного окремо, проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Державна служба геології та надр України надала Приватному підприємству «ПРОМДЕТАЛЬ» Спеціальний дозвіл на користування надрами № 6412 від 15 липня 2020 року на видобування цегельної сировини для виробництва цегли керамічної, місцезнаходження: Кіровоградська область, Долинський район, ділянка № 1 знаходиться за 100 м на захід від с. Ганівка, ділянка № 2 знаходиться на 250 м на схід від с. Ганівка.

Відповідно до умов Спеціального дозволу, угоди № 6412 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин Ганнівського родовища (ділянки №1 та №2), додатку № 1, які є невід`ємними частинами вказаного Спеціального дозволу, за вказаними ділянками встановлено географічні координати кутових точок та площа ділянки надр.

З метою виконання умов Програми робіт з видобування суглинку, глини, піску Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2) (додаток 2 до Угоди), з боку ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» було проведено процедуру оцінки впливу на довкілля, за наслідком якої позивачем було отримано Висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, № 2)», який опубліковано в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-72/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 72.

З урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку громадського обговорення встановлено допустимим провадження планової діяльності з урахуванням наступного:

у процесі здійснення процедури ОВД встановлено, що ділянки № 1, № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова», у зв`язку з чим необхідно скорегувати ділянки та провести додаткову оцінку впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування;

на підставі наведених у Звіті з ОВД оцінок впливів на компоненти довкілля (грунти) та геологічне середовище, атмосферне повітря, водне середовище, рослинний і тваринний світ, природно-заповідний фонд, клімат і мікроклімат, соціальне та техногенне середовище) визначення сукупного впливу планової діяльності можливе за результатами здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування;

за результатами аналізу звіту з оцінки впливу на довкілля встановлено, що основний вплив планової діяльності очікується на ґрунт, геологічне, повітряне та водне середовища, рослинний і тваринний світ, території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Відповідач визначив екологічні умови провадження планової діяльності. Так, серед іншого, підпунктами 1-5 пункту 1 вказано:

для планової діяльності встановлюються такі умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планової діяльності, а саме:

1) скорегувати межі ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, що безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова», а також СЗЗ з урахуванням меж РЛП;

2) по результатам корегування внести зміни до проекту розробки родовища;

3) до погодження відкоригованого проєкту здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля;

4) провести дослідження з урахуванням скорегованих даних по проведення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування, зокрема:

-ймовірного впливу планової діяльності з урахуванням наявності охоронних видів у Регіональному ландшафтному парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова»;

-наявності видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні в об?єкти Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136) Смарагдової мережі;

5) до корегування меж ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, а також здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не здійснювати планову діяльність та знесення зелених насаджень.

Пунктом 7 Висновку ОВД, на суб`єкта покладено обов`язок із здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування**, а саме:

на підставі інформації, наведеної в Звіті з ОВД, не представляється можливим оцінити впливи на довкілля від будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2), у зв`язку з чим визначення допустимості такої діяльності можливе за результатами додаткової оцінки впливу на довкілля після корегування меж ділянок № 1 та № 2, на яких передбачається реалізація планової діяльності, перед погодженням відкоригованого проєкту розроби родовища.

Правомірність підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7 Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності №21/01-72/1 є предметом судового розгляду у даній справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки на підтвердження свого висновку щодо перетину меж ділянок № 1 та № 2 Ганнівського родовища з Регіональним ландшафтним парком «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» Відповідачем не надано належних та допустимих доказів та не дотримано вимог п. 7 ч. 5 ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» в частині зазначення конкретної стадії проектування, на якій Позивачу слід провести додаткову оцінку впливу на довкілля та які строки її здійснення, тому спірний висновок в частині підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7 є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначає Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017 № 2059-VIII (далі Закон № 2059-VIII).

Згідно з пунктами 1, 3 частини 1 статті 1 Закону №2059-VIII, терміни вживаються в такому значенні:

вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів;

планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

У відповідності до абзацу 1 частини 1 статті 3 Закону № 2059-VIII, здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Згідно з пунктами 15 частини 2 статті 3 Закону № 2059-VIII, перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, включає кар`єри та видобування корисних копалин відкритим способом, їх перероблення чи збагачення на місці на площі понад 25 гектарів або видобування торфу на площі понад 150 гектарів, а також розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1-21 цієї частини, крім тих, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1 - 5 статті 9 Закону №2059-VIII, уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про:

1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля;

2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля;

3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган:

1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності;

2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності;

3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності;

4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності;

5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків;

6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу;

7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів - покладає обов`язок із здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля - покладає обов`язок із здійснення відповідних дій;

здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення;

додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом;

здійснення післяпроектного моніторингу - визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення.

Якщо з оцінки впливу на довкілля з розглянутих виправданих альтернативних варіантів виявляється екологічно обґрунтованим варіант, відмінний від запропонованого суб`єктом господарювання, за письмовою згодою із суб`єктом господарювання у висновку з оцінки впливу на довкілля зазначається погоджений варіант здійснення планованої діяльності.

З матеріалів справи встановлено, що у розділі «Опис і оцінка можливого впливу на довкілля планової діяльності» Висновку з оцінки впливу на довкілля зазначено, що:

«Планова діяльність з будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2) може впливати на компоненти довкілля та надра. Впливу можуть зазнати ґрунт, геологічне, повітряне та водне середовище, рослинний і тваринний світ, території та об`єкти природно-заповідного фонду.

По зазначеній плановій діяльності Департаментом екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації видано висновок з оцінки впливу на довкілля від 16.04.2021 №04.2/44/1 з обов`язком здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля. Зазначаємо, що нова процедура ОВД розпочата 28.12.2021, проте з метою інтеграції державних кадастрів та реєстрів природних ресурсів, Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України надало Держгеокадастру оновлену версію шару «Природно-заповідний фонд» від 09.02.2022. Відповідно до оновленої інформації виявлено, що ділянки № 1, № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» (далі - РЛП). СЗЗ також знаходиться в межах території РЛП.» (т. 2, а.с. 50).

Із аналізу наведеного слідує, що висновки Відповідача у оскаржуваному Висновку з оцінки впливу на довкілля, викладені у пунктах, що оскаржуються Позивачем, ґрунтуються на висновку Відповідача про те, що ділянки №1 та №2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова».

Досліджуючи питання межування та перетинання ділянками №1 та №2 Ганнівського родовища меж Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова», суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Закон України «Про природно-заповідний фонд України» від 16 червня 1992 року № 2456-XII (далі Закон №2456-XII) визначає правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів.

Відповідно до ст. 5 Закону №2456-XII завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються:

центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення;

обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища - щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення.

Завдання, особливості природоохоронного режиму пам`яток природи та заповідних урочищ визначаються на основі цього Закону безпосередньо в їх первинних облікових документах.

Завдання, особливий природоохоронний режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду, які створюються на територіях зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, визначаються у положеннях про них, що затверджуються відповідно до Закону України «Про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки загальнодержавного значення, а також регіональні ландшафтні парки є юридичними особами.

За приписами ч. 4 ст. 7 Закону № 2456-XII межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Методичні рекомендації щодо розроблення проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду України, затверджені наказом Міністерства екології та природних ресурсів від 21.08.2018 року № 306, розроблені з метою забезпечення уніфікованого підходу до розроблення та затвердження проектів створення природних територій та об`єктів природно-заповідного фонду України - природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, заказників, пам`яток природи, заповідних урочищ.

Відповідно до п.п. 6.3.1 п. 6.1 розділу 6 Методичних рекомендацій у пункті «Адміністративні відомості» зазначаються відомості про місцезнаходження території або об`єкта ПЗФ із зазначенням орієнтирів, його адміністративне розташування, топоніміку, орієнтовну площу, характер використання території і природних ресурсів на момент розроблення Проекту створення.

Для території або об`єкта ПЗФ, управління яким відповідно до Закону, буде здійснюватися спеціальною адміністрацією, додатково подаються відомості про ділянки, що надаються йому в постійне користування, або входять до його складу без вилучення у землекористувачів/землевласників.

Відомості про місцезнаходження та опис меж території або об`єкта ПЗФ надаються відносно орієнтирів, які можливо чітко визначити на місцевості та на картографічних матеріалах з урахуванням меж водних об`єктів, особливостей ландшафту, природних угідь, об`єктів інфраструктури, доріг, просік, меж населених пунктів, меж землекористувань тощо.

При описі адміністративно-територіального розташування зазначаються область, район, об`єднана територіальна громада, а в межах населеного пункту його назва, адреса тощо. У разі розміщення проектованої території або об`єкта ПЗФ на землях лісового фонду - зазначається назва лісокористувача, лісництва, номери кварталів і виділів.

Щодо топоніміки: у разі наявності інформації про власні назви урочищ, місцевостей, народних найменувань території та її частин, що використовується місцевим населенням або використовувалася раніше - рекомендується вказувати їх. Доцільно також використовувати власні назви географічних об`єктів при визначенні назв проектованих територій або об`єктів ПЗФ.

Із зазначеного слідує, що об`єкт природно-заповідного фонду, у відповідності до Закону № 2456-XII має бути юридичною особою.

Крім того, з метою дотримання вимог Закон України «Про природно-заповідний фонд України», щодо об`єкта природно-заповідного фонду, у даному випадку Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова», повинні бути відомості про місцезнаходження та опис меж території або об`єкта ПЗФ, що надаються відносно орієнтирів, які можливо чітко визначити на місцевості та на картографічних матеріалах.

Відповідач зазначає, що згідно зі службовою запискою Департаменту природно-заповідного фонду та земельних ресурсів Міндовкілля від 30.08.2022 № 11-02/756ВН-22 ділянки № 1 та № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» (т. 2, а.с. 69).

Також, на підтвердження вказаного факту Відповідач надав до суду першої інстанції матеріали Департаменту щодо парку, надані у реєстраційній справі з оцінки впливу на довкілля ПП «ПРОДЕТАЛЬ» за номером Єдиного реєстру з оцінки впливу 0, відповідно до якої, планова діяльність полягає в будівництві та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (№1, №2).

Кіровоградська обласна державна адміністрація листом № 01-13/4113/0.4 від 28.11.2019 повідомила Міністерство енергетики та захисту довкілля України про надання у сканованому вигляді інформації для подальшої передачі Державній службі України з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, матеріали створення/зміни меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду (далі - ПЗФ) місцевого значення, положення про території та об`єкти ПЗФ, охоронні зобов`язання на території та об`єкти ПЗФ та картографічні матеріали територій та об`єктів ПЗФ. Та надала «Загальні відомості про проектований парк», схему регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» в Долинському районі Кіровоградської області та Наукове обґрунтування створення Боковеньківського регіонального ландшафтного парку у Долинському районі Кіровоградської області (т. 2, а.с. 64-68).

Департамент природно-заповідного фонду та земельних ресурсів України 30.11.2021 року надав Департаменту екологічної оцінки та контролю службову записку, в якій зазначив, що відповідно до наявних матеріалів, надісланих Кіровоградською обласною державною адміністрацією листом № 01-13/4113/0.4 від 28.11.2019 року на виконання протокольних рішень наради від 26.09.2019 під головуванням Прем?єр-міністра України «Питання функціонування державних кадастрів» та пункту 5 селекторної наради від 08.11.2019 під головуванням Перм?єр-міністра України з питань реалізації програм і проектів регіонального розвитку, для подання Міндовкіллям до Держгеокадастру в електронному вигляді матеріалів щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного та місцевого значення в межах Кіровоградської області, територія планової діяльності розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» (т. 2, а.с. 63).

Разом з тим, суд першої інстанції правильно звернув увагу на те, що Державна служба геології та надр України листом № 55.08/2-23 від 04.01.2023 року повідомила Позивача про таке: «Листом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 22.01.2020 № 26/1.2-17.2.1-2050 внесено пропозицію щодо включення Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), що знаходяться в Долинському районі Кіровоградської області, з метою видобування суглинків, піску до переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, за умов:

дотримання вимог природоохоронного та земельного законодавства, у тому числі щодо охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду і земель, зарезервованих для заповідання, особливо цінних земель, водних об`єктів, їх басейнів, водоохоронних зон (включаючи заплави і прибережних захисних смуг).

Відповідно до вищевказаного, після отримання погоджень, передбачених порядком, Держгеонадрами прийнято рішення щодо подальшого вставлення вищеозначеної ділянки надр на аукціон, яке опубліковано на офіційному вебсайті Держгеонадр та в системі електронних торгів «Prozorro. Продажі».

Додатково повідомляємо, що при підготовці Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), дозвіл на користування яким ибуло виставлено на аукціон, Державною службою геології та надр України було отримано всі необхідні погодження. Передбачені Порядком.» (т. 1, а.с. 213-214)

З аналізу наведеного слідує, що на час проведення аукціону, Ганнівське родовище (ділянки № 1 та № 2), що знаходиться в Долинському районі Кіровоградської області, безпосередньо не межувало та частково не перетинало межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова»

За результатом вказаних торгів, позивачем придбано Спеціальний дозвіл на користування надрами № 6412 від 15.07.2020 року (т. 1, а.с. 143).

Листом № 409/02 від 23.10.2020 року Боківська сільська рада Долинського району Кіровоградської області повідомила ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» про те, що в місці планової діяльності по будівництву і експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1, № 2), що знаходиться за адресою Кіровоградська область Долинський район с. Ганнівка на території майданчика ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» об`єкти культурної спадщини відсутні (т. 1, а.с. 218).

Згідно з листом Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації № 26-01-20/3861/0.26 від 27.10.2020, у місці планової діяльності по будівництво та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1 та № 2), що розташовується на території майданчика ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» за адресою: 28514, Кіровоградська обл., Долинський район, с. Ганівка, території та об?єкти природно-заповідного фонду відсутні (т. 1, а.с. 219).

Крім того, листом Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації № 26-01-20/3863/0.26 від 27.10.2020 позивача повідомлено, що інформації щодо наявності на ділянках, де передбачено проведення планової діяльності ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» оселищ, видів флори та фауни, що охороняються згідно з конвенцією про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція), у департаменті відсутня.

На даний час місце планової діяльності не входить до переліку територій та об?єктів екомережі, клопотань щодо включення об?єктів, розташованих на даній території, до переліку об?єктів екомережі до департаменту не надходило.» (т. 1, а.с. 220).

Листом Департаменту культури та туризму Кіровоградської обласної державної адміністрації № 29-01-19/53/0/29 від 18.01.2022, Приватне підприємство «ПРОМДЕТАЛЬ» повідомлено, що Державним реєстром пам`яток України, затвердженим відповідно до вимог Закону України «Про охорону культурної спадщини», архівними списками (переліками) пам`яток історії та культури, затвердженими відповідно до вимог Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», переліками пам`яток містобудування, архітектури, садово-паркового мистецтва місцевого значення, затвердженими розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 29 січня 2020 року № 102-р «Про внесення змін до розпорядження голови обласної державної адміністрації від 07 серпня 1997 року № 261-р», переліками щойновиявлених об`єктів археології Кіровоградської області, затвердженими наказами відділу охорони культурної спадщини Кіровоградської облдержадміністрації від 31 серпня 2010 року № 31 та від 07 червня 2011 року № 9, розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 03 червня 2021 року № 437-р «Про внесення до Переліку об`єктів культурної спадщини Кіровоградської області» на вищезазначеній території пам`ятки культурної спадщини не зазначено (т. 1, а.с. 139 зв. бік).

Листом № 25/2-11/14059-22 від 19.10.2022 Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України позивача повідомлено про те, що Держгеокадастр листом від 10.05.2022 № 5-280.214-2680/2-22 проінформувало Міндовкілля, що розміщення оновленого шару відповідно до поданих матеріалів буде здійснено після відновлення функціонування автоматизованої системи Державного земельного кадастру, яка була тимчасово призупинена у зв`язку з введенням воєнного стану. Оскільки регіональний ландшафтний парк «Боковенський ім. М. Л. Давидова» є об`єктом природно-заповідного фонду місцевого значення у міністерстві відсутні матеріали проекту створення, положення, охорони зобов`язання та відповідні картографічні матеріали, а також інформація щодо затвердження його меж (т. 1, а.с. 209).

Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області листом № 32-11-0/2-2863/2-22 від 17.11.2022 року повідомило про відсутність в архіві Відділу № 2 Управління, документації із землеустрою (проектів землеустрою з організації та встановлення меж територій природно-заповідного фонду) із встановленням меж в натурі (на місцевості) територій та об`єктів природно-заповідного фонду РЛП «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» (т. 1, а.с. 210).

Проаналізувавши сукупність наведених вище доказів, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що станом на час придбання Позивачем Спеціального дозволу на користування надрами, жодних обмежень стосовно земельної ділянки, наданої Позивачу для ведення господарської діяльності, встановлених Законом України «Про природно-заповідний фонд України», не існувало.

В подальшому, згідно із службовою запискою Департаменту природно-заповідного фонду та земельних ресурсів Міндовкілля від 30.08.2022 № 11-02/756ВН-22, ділянки № 1 та № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова».

Водночас суд першої інстанції правильно зазначив, що жодних належних документальних доказів оновлення шару «Природно-заповідного фонду» в Держгеокадастрі, який може підтвердити зміну меж Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова», Відповідачем не надано.

Більш того, матеріали даної справи також не містять опису меж території/об`єкта ПЗФ відносно орієнтирів, які можливо чітко визначити на місцевості та на картографічних матеріалах із зазначенням перетину меж ділянок № 1 та № 2 Ганнівського родовища.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що Відповідачем на підтвердження свого висновку щодо перетину меж ділянок № 1 та № 2 Ганнівського родовища з Регіональним ландшафтним парком «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» належних та допустимих доказів, які б узгоджувалися зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», не надано.

Щодо посилань Відповідача на висновки Верховного Суду викладені у справі №480/2224/19, про те, що будь-яка діяльність, пов`язана з використанням територій, що належать до Смарагдової мережі, має обов`язково враховувати наслідки планованої діяльності при проведенні оцінки впливу на довкілля, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.

У постанові від 15.11.2021 у справі №480/2224/19 суд касаційної інстанції зазначив, що ключовим питанням у цій справі є те, чи може підприємство зазнавати заборон та обмежень для об`єктів та територій Смарагдової мережі, за умови, що Держава Україна у передбаченому порядку не створила об`єкт природно-заповідного фонду.

Натомість під час розгляду даної справи суд першої інстанції не наводив висновків проти існування певних заборон та обмежень для об`єктів та територій Смарагдової мережі, проте зазначав, що вирішальне значення у цій справі має питання доведеності належними та допустимими доказами факту того, що територія планової діяльності ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л, Давидова» та зачіпає (перетинається) території Смарагдової мережі.

За вказаних обставин відсутні підстави вважати, що судом першої інстанції не надано належної оцінки висновкам Верховного Суду, викладеним у справі №480/2224/19.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відсутність прозорих та законодавчо встановлених відомостей щодо Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та не подання Відповідачем належних та допустимих доказів, які б узгоджувалися зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», свідчить про безпідставність доводів останнього про перетин меж ділянок № 1 та № 2 Ганнівського родовища із зазначеним РЛП.

Поряд із зазначеним, зі змісту спірного висновку Відповідача встановлено, з урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку громадського обговорення, Відповідач вважає допустимим провадження планованої діяльності за умови, зокрема, корегування меж ділянки № 1, № 2 Ганнівського родовища та проведення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування.

Згідно з п. 7 ч. 5 ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» у висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою та четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган, якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність, зокрема: здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом.

Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави вважати, що уповноважений центральний орган, при виданні висновку з оцінки впливу на довкілля, у разі необхідності може покласти обов`язок на суб`єкта господарювання здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля при дотриманні певних умов: здійснення такої додаткової оцінки на іншій стадії проектування, визначити строки та обґрунтувати вимоги до її здійснення.

У той же час, як правильно встановлено судом першої інстанції, Відповідачем не вказано, на якій конкретно іншій стадії проектування слід провести додаткову оцінку впливу на довкілля та які строки її здійснення, що свідчить про недотримання останнім вимог п. 7 ч. 5 ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Суд апеляційної інстанції, також, звертає увагу і на те, що у випадку неконкретизації стадії проектування та відповідних строків здійснення додаткової оцінки, як це передбачено п. 7 ч. 5 ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», підприємство перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості своєчасно вжити необхідні в розумінні суб`єкта владних повноважень заходи, а для суб`єкта владних повноважень, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Відповідачем складено висновок з оцінки впливу на довкілля без урахуванням усіх обставин, що мали значення для його прийняття, упереджено та без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а тому є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню вимоги про визнання протиправним та скасування виданого Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України Висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2)», 02.09.2022 року опублікованого в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-72/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 72 в частині підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення адміністративного позову прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 08.05.2023 скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 243, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року у справі №160/3901/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

В повному обсязі постанова складена 03 серпня 2023 року.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова