Справа № 490/7132/23
Суддя: Гуденко О. А.
Дата ухвалення: 2023-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

н/п 2-а/490/174/2023 Справа № 490/7132/23
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

01 серпня 2023 року м. Миколаїв

Суддя Центрального районного суду м.Миколаєва Гуденко О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції м.Києва про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

31 липня 2023 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції м.Києва про скасування постанови сер. БАД №436349 від 06 вересня 2022 року про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу та просила поновити строк для звернення до суду з адміністративним позовом, атакож звільнити від сплати судового збору.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам ст.160, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому є підстави для залишення її без руху для усунення недоліків.

Так, згідно вимог ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В поданій до суду позовній заяві позивач, вказуючи на те, що вона майже не отримала доходу за попередній період, на підтвердження чого долучила до матеріалів позову довідку про доходи , відповідно зазначає про те, що будуть порушені її конституційні права через сплату судового збору при зверненні до суду.

Частиною 1статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, пунктом 5 частини другоїстатті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У постанові від 18.03.2020 року у справі N 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовуватистатті 2-5 Закону України "Про судовий збір", які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 5 частини 2статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне відступити від висновку, викладеного Верховним Судом України в постанові від 13 грудня 2016 року, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Станом на 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2684 грн. Отже, за подання відповідної позовної заяви підлягає сплаті судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Згідно ч. 2 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері(батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ)особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За змістом цієї норми відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком. Таку ж позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.05.2018 у справі №904/9117/17.

Отже звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України «Про судовий збір», є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо). Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату нею судових витрат. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Вказана позиція викладена в постанові Верховного Суду від 31.07.2019 року, справа №821/1896/15-а.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 9 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Разом з тим, надані позивачем копії документів, не є достатнім доказом на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законом розмірі, оскільки позивачем не надано суду інших достатніх доказів, які б свідчили про реальний розмір його доходів, зокрема, доказів про наявність (відсутність) рухомого і нерухомого майна, рахунків у банківських установах та наявність (відсутність) коштів на таких рахунках, тощо, крім того. сума судового збору у 536 грн 80 коп не перевищує 5 % від її річного доходу- про що світчить подана нею довідка про доходи - а тому його заява задоволенню не підлягає.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Отже законодавство містить ставку судового збору,що підлягаєсплаті приподанні позовноїзаяви,іншої заявиі скаргиу справіпро оскарженняпостанови проадміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Такий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року (справа №543/775/17).

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за даним позовом у розмірі 536 ,80 грн та надати суду документ на підтвердження його сплати.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя встановивши, що позовну заяву додано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, згідно п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ч.6 ст.161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, ч. 3 ст.122КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Водночас, ч.2 ст.286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як слідує з матеріалів справи, оскаржуваною постановою від 06 вересня 2022 року ОСОБА_2 було визнано винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.

Звернувшись до суду 31 липня 2023 року (вхідний штамп канцелярії суду) з вищезазначеною позовною заявою позивачем пропущено десятиденний строк, встановлений статтею 289 КУпАП та статтею 286 КАС України для оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з позовною заявою позивачем заявлено клопотання про поновлення строку для звернення до суду з цим адміністративним позовом, яке мотивовано реалізацією свого процесуального права на звернення до Дарницького районного суду м.Києва 16 вересня 2022 року , і виявлення нею в подальшому в червні 2023 року ухвали суду від 13 березня 2023 року про повернення позовної заяви з аналогічним предметом позову.

Проте жодних підтверджуючих доказів такого суду не подала.

Отже, такі доводи клопотання не обґрунтовують пропуск строку на звернення до адміністративного суду з даним позовом в десятиденний строк з моменту винесення оскаржуваної постанови та ознайомлення з нею, адже позивачем не надано доказів відсутності пропуску строкуна момент первинного звернення до суду, так і не обгрунтовано взагалі поважність пропуску строку з червня по 31 липня 2023 року на момент повторного звернення до суду.

Будь-яких інших доводів поважності причин та доказів щодо цього матеріали справи не містять.

Як зазначено вище, статтею 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами процесуальних дій, та підтверджені належними доказами.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки в оформленні позовної заяви, у тому числі звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати або інші підстави для поновлення строку, або надати належні докази на підтвердження первісно викладдених причин..

На підставі викладеного, керуючись ст. 122, 123, 133, 160, 169, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні зави про звільнення від сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_2 про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, в тому числі звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати належні підстави для поновлення строку, а також надати суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 536 грн 80 коп.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог суду у встановлений строк позовна заява буде повернута позивачу на підставі пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя: