Справа № 440/6200/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

31 липня 2023 р.Справа № 440/6200/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.08.2022 року у справі № 440/6200/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В с т а н о в и в:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 22.08.2022 року у справі № 440/6200/22 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до ГУ ПФУ в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

20.09.2022 року відповідачем подано апеляційну скаргу в межах строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.12.2022 року апеляційну скаргу було повернуто скаржнику через невиконання вимог ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 06.12.2022 року про залишення апеляційної скарги без руху для сплати судового збору.

12.01.2023 року відповідачем повторно подано апеляційну скаргу, до якої не додано документу про сплату судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.03.2023 року апеляційну скаргу було повернуто скаржнику, оскільки вона була надіслана на електронну пошту суду апеляційної інстанції (без використання електронного цифрового підпису), а не за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Копія ухвали суду від 23.03.2023 року вручена відповідачу 23.03.2023 року, 21:11, відповідно до п.2 ч.6 ст.251 КАС України (а.с.88).

07.04.2023 року ГУ ПФУ в Полтавській області засобами поштового зв`язку втретє подана апеляційна скарга на зазначене судове рішення, до якої не додано документу про сплату судового збору.

Одночасно з вимогами апеляційної скарги ГУ ПФУ в Полтавській області просить поновити пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження зазначеного судового рішення.

В обґрунтування заяви скаржник зазначає, що 27.03.2023 року ним отримано ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 23.03.2023 року про повернення апеляційної скарги, оскільки вона була надіслана на електронну пошту суду апеляційної інстанції (без використання електронного цифрового підпису), а не за допомогою підсистеми «Електронний суд».

Апелянтом зазначено, що повернення апеляційної скарги не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом. Крім того, скаржник посилається на те, що фактичний супровід судових справ пенсіонерів силових структур покладено на відділ представництва інтересів в судах та інших органах № 1 юридичного управління Головного управління. Навантаження на кожного працівника юридичного управління, з урахуванням аналізу опрацьованих документів, у період з 01.01.2022 року по 30.09.2022 року становить 30756 документів та складає приблизно 1026 документів на кожного. Згідно з даними Інтегрованої комплексної інформаційної системи Пенсійного фонду України «Електронний документообіг» за період з 01.01.2022 року по 30.09.2022 року кількість лише судових документів, які опрацьовувалися відділом представництва складала 18425. Навантаження на кожного працівника відділу представництва № 1 ( до 27.09.2022 року у відділі було 5 осіб , а з 28.09.2022 року- 6 осіб) в середньому за 9 місяців 2022 року склало близько 3685 документів на кожного.

Скаржник також посилається на введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 року через військову агресію російської федерації. З метою збереження свого життя деякі працівники управління почали працювати віддалено або ж пішли в основні щорічні відпустки та у відпустки без збереження заробітної плати, що збільшило навантаження на одного працівника вдвічі, а тому ускладнився процес своєчасного реагування на отримані документи.

ГУ ПФУ в Полтавській області також зазначає, що сам факт надсилання судом відповідної ухвали в електронному кабінеті користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС та складання довідки про отримання вищезазначеної копії ухвали, на його думку, не може свідчити про те, що дійсно Головне управління отримало вказану копію ухвали, на яку посилається суд при поверненні апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, та/або були пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, колегія суддів зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Повернення апеляційної скарги не позбавляє скаржника права, відповідно до вимог статті 169 КАС України, на повторне звернення до суду в порядку, встановленому законом, чим скористувався скаржник.

Сам по собі факт повернення апеляційної скарги не є поважною причиною пропуску строку, тому при вирішенні питання про поважність наведених скаржником причин суд має враховувати також і ті обставини, які стали підставою для повернення попередньо поданої апеляційної скарги, а також період часу, який сплинув з моменту, коли особа дізналась про відповідне рішення суду, яким чином діяла ця особа протягом зазначеного часу. Суди мають враховувати, чи вчинялись особою, яка має намір подати апеляційну скаргу, усіх можливих та залежних від неї дій у розумні строки, без невиправданих зволікань з метою виконання процесуального обов`язку щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень.

Аналогічна правова позиція викладена і в постановах Верховного Суду від 19 червня 2020 року (справа № 280/4682/19), від 18 червня 2020 року (справа № 400/524/19), від 17 червня 2020 року (справа № 280/4951/19) тощо.

З матеріалів справи слідує, що повернення вперше поданої апеляційної скарги було зумовлене тим, що ГУ ПФУ в Полтавській області не надано доказів сплати судового збору. Вдруге апеляційну скаргу було повернуто скаржнику через те, що її було надіслано на електронну пошту суду апеляційної інстанції (без використання електронного цифрового підпису), а не за допомогою підсистеми «Електронний суд». При цьому судовий збір також сплачено не було.

Водночас, звертаючись втретє з апеляційною скаргою, ГУ ПФУ в Полтавській області також не сплачено судовий збір.

Колегія суддів зауважує, що відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не може впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною причиною пропуску цього строку.

Та обставина, що ГУ ПФУ в Полтавській області звернулось з первинною апеляційною скаргою у передбачений статтею 295 КАС України строк, також не є підставою вважати пропуск зазначеного строку поважним, оскільки невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху (несплата судового збору) не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, адже не є такою, що не залежить від волі особи, яка її подає, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Відповідно до довідки Другого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа, ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 23.03.2023 року про повернення апеляційної скарги була доставлена в електронний кабінет ГУ ПФУ в Полтавській області 23.03.2023 року о 21:11 годині.

З моменту отримання ухвали суду про повернення апеляційної скарги скаржнику (23.03.2023 року) до повторного його звернення зі скаргою(07.04.2023 року) пройшов значний проміжок часу. Крім того, скаржником не було усунуто недоліків апеляційної скарги : не сплачено судовий збір.

Колегія суддів критично оцінює твердження скаржника про те, що факт надсилання судом відповідної ухвали в електронному кабінеті користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС та складання довідки про отримання вищезазначеної копії ухвали, на його думку, не може свідчити про те, що дійсно Головне управління отримало вказану копію ухвали, на яку посилається суд при поверненні апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Згідно із частинами першою, п`ятою, сьомою статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Верховний Суд у своїх рішення у справах №500/8027/21, №459/3660/21, №460/9523/21, №240/13276/21, №380/2760/21 дійшов висновку, що функціонування Електронного кабінету та надсилання до нього документів в електронній формі у справах, в яких особи, що беруть в них участь пройшли процедуру реєстрації в ЄСІТС, пов`язується саме з проходженням такими особами процедури реєстрації Електронного кабінету з використанням кваліфікованого електронного підпису, та внесенням контактних даних особи, зокрема адреси електронної пошти, номера телефону (в тому числі мобільного), зазначенням інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

При цьому, Верховний Суд зазначив, що наведеними вище нормами Положення передбачене надсилання відповідних документів саме до Електронного кабінету незалежно від прив`язки до електронної адреси користувача такого кабінету, визначеної ним своїм внутрішнім документом як офіційна, оскільки для функціонування ЄСІТС офіційною електронною адресою в розумінні Положення визначається адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті.

З урахуванням наведеного та наявності в матеріалах справа довідки про доставку в електронному вигляді рішення суду першої інстанції до Електронного кабінету ГУ ПФУ в Полтавській області 23.03.2023 року, 21:11, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції вручено відповідачу 24.03.2023 року (судове рішення надіслано на електронну адресу пізніше 17 години) , а не 27.03.2023 року, як зазначено в його апеляційній скарзі.

Твердження скаржника про значну кількість судових справ, які перебувають на супроводженні працівників відділу представництва інтересів в судах та інших органах № 1 юридичного управління ГУ ПФУ в Полтавській області, та невелику кількість працівників відділу представництва інтересів в судах та інших органах № 1, як на підставу для поновлення пропущеного строку, не підтверджено належними доказами.

Крім того, колегія суддів зауважує, що належна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальності за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для всіх учасників справи мають бути рівними.

Суб`єкт владних повноважень не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 04.04.2023 року у справі № 280/9811/21.

З приводу посилання відповідача на введення в Україні воєнного стану, як на поважну причину для поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів зазначає наступне.

Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 09.02.2023 року у справі № 240/3354/21.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Скаржником не надано належних доказів вжиття заходів, направлених на своєчасну подачу апеляційної скарги, які свідчили б про сумлінне та добросовісне ставлення позивача до виконання процесуального обов`язку.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про визнання причин, зазначених ГУ ПФУ в Полтавській області у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення неповажними, і про необхідність застосування положень ч. 3 ст. 298 КАС України.

Керуючись ст.ст.295, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволені заяви Головного управління ПФУ в Полтавській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 22.08.2022 року у справі № 440/6200/22, визнавши наведені підстави для поновлення строку неповажними.

Ухвала Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя Мельнікова Л.В.
Судді Бегунц А.О. Курило Л.В.