Справа № 400/5015/22
Суддя: Джабурія О.В.
Дата ухвалення: 2023-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

31 липня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/5015/22

Перша інстанція: суддя Устинов І. А.,

повний текст судового рішення

складено 30.01.2023, м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Джабурія О.В.

суддів - Вербицької Н.В.

- Кравченка К.В.

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Меліоратор-Агро Юг» до Державної служба України з безпеки на транспорті, Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправними та скасування постанови Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про застосування адміністративно-господарського штрафу від 06 жовтня 2022 року № 336475, № 336474, № 336476, № 336473, -

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року позов ТОВ «Меліоратор - Агро Юг» до Державної служби України з безпеки на транспорті, Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області - задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, Державна служба України з безпеки на транспорті подала апеляційну скаргу.

Крім цього, апелянтом заявлено клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, обґрунтоване тим, що копію оскаржуваного рішення не було отримано апелянтом.

Також апелянтом заявлено клопотання щодо відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване відсутністю коштів у зв`язку з введенням воєнного стану.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 28 червня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення процесуальних строків. Відмовлено у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору. Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року - залишено без руху, надано скаржнику десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги. Роз`яснено, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, будуть визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі. У разі невиконання вимог ухвали в іншій частині в установлений судом строк апеляційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику. Витребувано з Миколаївського окружного адміністративного суду справу № 400/5015/22.

Відповідно до довідки про доставку електронного листа від 29.06.2023 року документ в електронному вигляді: «Ухвала про залишення апеляційної скарги без руху - колегіально» від 28.06.2023 по справі № 400/5015/22 доставлено до електронного кабінету (28.06.2023 16:44) Державної служби України з безпеки на транспорті.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції Державна служба України з безпеки на транспорті подала клопотання про усунення недоліків.

В обґрунтування вказаного клопотання апелянт надав платіжну інструкцію № 1800 від 22.06.2023 року. В обґрунтування пропуску строку на апеляційне оскарження апелянт зазначив, що рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 року було прийнято в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін. Апелянт копію оскаржуваного рішення ні в паперовому вигляді, ні в електронному вигляді не отримував, про рішення дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Згідно вимог ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято та складено 30.01.2023 року в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін.

Як вже зазначалось, в якості причин пропуску строку на апеляційне оскарження, апелянт посилається на те, що про рішення дізнався з Єдиного державного реєстру судових рішень, копію оскаржуємого рішення ні в паперовому вигляді, ні в електронному вигляді не отримував.

Проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної прийшов до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження з огляду на наступне.

Відповідно до статті 129 Конституції України, статті 2 КАС України одним із завдань адміністративного судочинства є своєчасне вирішення судом спорів, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно частини 1 статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно частини 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Стаття 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Процесуальним законом чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання процесуальних строків, а також належного оформлення апеляційної скарги.

Отже держава в особі органів влади, що діють як суб`єкти владних повноважень та звертаються до суду з метою захисту інтересів у правовідносинах, які виникли з приводу реалізації ними публічно-владних управлінських функцій, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Закріплений у статті 6 КАС України принцип верховенства права суд застосовує з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до вимог статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.2015 суд наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 «Надточій проти України», принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Аналіз наведеного законодавства дає підстави для висновку, що особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями можуть скористатися правом їх оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановлений вказаним кодексом строк. При цьому усі учасники судового процесу рівні перед законом і судом.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Апеляційний суд відхиляє доводи апелянта про те, що копію оскаржуваного рішення ним не отримувалось, оскільки згідно з довідкою про доставку електронного листа, яка наявна в матеріалах справи (а.с.85) оскаржуване рішення доставлено до електронного кабінету Державної служби України з безпеки на транспорті 30.01.2023 12:36.

Посилання скаржника на введення воєнного стану в Україні як на поважну причину пропуску строку на апеляційну скаргу судом апеляційної інстанції оцінюється критично, оскільки саме по собі введення в Україні воєнного стану з огляду на приписи ч. 2 ст. 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» не може бути самостійною і безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження суб`єкту владних повноважень. Будь-яких доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість забезпечення невідкладного подання апеляційної скарги через запровадження воєнного стану в Україні, відповідачем не надано.

Таким чином, дослідивши обґрунтування наведені у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія суддів вважає такі доводи не є поважними, оскільки вони не містять посилань на те, які непереборні та істотні обставини позбавили апелянта можливості вчасно звернутись з апеляційною скаргою.

Відповідно до положень частини 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини 1 статті 299 КАС України).

На підставі наведеного, враховуючи, що апелянтом не підтверджено належним чином поважності зазначених ним причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку про визнання цих підстав неповажними та наявності підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за поданою апеляційною скаргою.

Відповідно до ч. 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Згідно з п. 3 частини першої ст. 7 вказаного Закону сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

Таким чином, враховуючи, що апеляційним судом було відмовлено у відкритті апеляційного провадження у справі, колегія суддів приходить до висновку про повернення апелянту сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 3721,50 грн. відповідно до платіжної інструкції № 1800 від 22 червня 2023 року з Державного бюджету України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Меліоратор-Агро Юг» до Державної служба України з безпеки на транспорті, Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про визнання протиправними та скасування постанови Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Укртрансбезпеки про застосування адміністративно-господарського штрафу від 06 жовтня 2022 року № 336475, № 336474, № 336476, № 336473.

Повернути Державній службі України з безпеки на транспорті сплачений згідно платіжної інструкції № 1800 від 22 червня 2023 року судовий збір у розмірі 3721 грн. (три тисячі сімсот двадцять одна гривня) 50 коп. з Державного бюджету України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.В. Джабурія
Судді Н.В. Вербицька К.В. Кравченко