Справа № 320/19124/23
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2023-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

01 серпня 2023 року 320/19124/23

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку письмового провадження заяву про відвід судді в адміністративній справі за позовом Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_2 , Департамент захисту національної державності Служби безпеки України про визнання протиправними та скасування наказів,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 з позовом до Міністерства юстиції України, треті особи: громадянин Держави Ізраїль ОСОБА_2 , Департамент захисту національної державності Служби безпеки України , у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №478/5 від 06.02.2023 "Про задоволення скарги";

- визнати протиправним та скасувати Наказ Мінюсту Мінюсту від 14.04.2023 № 1342/5 "Про внесення змін до переліку нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна" в частині додавання відповідного застереження по відношенню до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 в Перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняється нотаріальні дії щодо цінного майна через невідповідність Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 вимозі встановленій абзацу третьому підпункту 9 пункту 1 Постанови КМУ "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" від 28.02.2022 № 164.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2023 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для надання відзиву.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2023 відмовлено в забезпеченні позову в даній справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2023 заяву Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено повністю. Зупинено дію Наказу Міністерства юстиції України № 478/5 від 06.02.2023 "Про задоволення скарги" до набрання законної сили судовим рішенням у справі №320/19124/23. Зупинено дію Наказу Міністерства юстиції України від 14.04.2023 № 1342/5 "Про внесення змін до переліку нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна" в частині додавання відповідного застереження по відношенню до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 в Перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна через невідповідність Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 вимозі, встановленій абзацу третьому підпункту 9 пункту 1 Постанови КМУ "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" від 28.02.2022 № 164 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №320/19124/23

31.07.2023 від Міністерства юстиції України до суду надійшла заява про відвід судді Колеснікової І.С. від розгляду справи №320/19124/23.

Заявлений відвід позивач обґрунтовує наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності головуючого судді.

Розглянувши заяву відповідача про відвід суд дійшов висновку про необґрунтованість наведених у ній мотивів на підтвердження наявності підстав для відводу судді з огляду на таке.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Як зазначено Верховним Судом України у постанові від 11.10.2006, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості.

Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року "Про незалежність судової влади" визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Так, у справі Гаусшильдт проти Данії, Мироненко і Мартиненко проти України зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі Гаусшильдт проти Данії вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі Мироненко і Мартиненко проти України ).

У справі "П`єрсак проти Бельгії" Європейський суд з прав людини висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, або, навпаки, її наявність може бути перевірено різноманітними способами провів розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання громадянина у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що Європейському суду з прав людини не потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Статтею 36 КАС України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Так, в якості підстави, яка викликає сумніви у неупередженості та об`єктивності судді під час розгляду справи, відповідач зазначає про те, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.07.2023 у справі №320/19124/23 залишено без змін ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2023.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05 липня 2023 заяву Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 про забезпечення позову задоволено повністю. Зупинено дію Наказу Міністерства юстиції України № 478/5 від 06.02.2023 "Про задоволення скарги" до набрання законної сили судовим рішенням у справі №320/19124/23. Зупинено дію Наказу Міністерства юстиції України від 14.04.2023 № 1342/5 "Про внесення змін до переліку нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна" в частині додавання відповідного застереження по відношенню до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 в Перелік нотаріусів, якими в умовах воєнного стану вчиняються нотаріальні дії щодо цінного майна через невідповідність Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 вимозі, встановленій абзацу третьому підпункту 9 пункту 1 Постанови КМУ "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" від 28.02.2022 № 164 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №320/19124/23.

Відтак, суддею Київського окружного адміністративного суду Колесніковою І.С. за результатами ідентичних заяв винесено ухвалу про задоволення заяви про забезпечення позову, кардинально протилежну попередньому судовому рішенню.

Вказане, викликає у відповідача сумніви у об`єктивності судді.

Як слідує із заяви про відвід судді, підставою для відводу фактично є наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності головуючого судді, що полягають у задоволенні заяви Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_1 про забезпечення позову.

Отже, заявник фактично не погоджується із судовим рішенням, що відповідно до вимог частини 4 статті 36 КАС України не є підставою для відводу судді.

Суд зауважує, що відмова у забезпеченні позову жодним чином не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду з відповідною заявою з вказанням конкретного заходу забезпечення позову та наданням доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується необхідність його застосування.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що зміст заяви відповідача про відвід та наведені в їх обґрунтування обставини не містять даних, які б викликали сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, вказували на його заінтересованість в результаті розгляду справи під час здійснення правосуддя. Крім цього, інших підстав для відводу, визначених статтею 36 КАС України не встановлено.

Відтак, наведені позивачем мотиви у заяві не є підставою для відводу головуючого судді у відповідності до приписів статті 36 КАС України.

Відповідно до частини четвертої цієї статті, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з частиною дванадцятою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Заява про відвід надійшла до суду у межах визначеного частиною четвертою статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України строку, визнавши при цьому відвід необґрунтованим, суд вважає за необхідне передати заяву про відвід судді у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу, для вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду що розглядає справу.

Керуючись статтями 39, 40, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Визнати заяву Міністерства юстиції України про відвід судді Колесніковій І.С. у справі №320/19124/23 необґрунтованою.

2. Передати матеріали справи №320/19124/23 для вирішення питання про відвід судді Колесніковій І.С. суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу та визначений відповідно до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя Колеснікова І.С.