Справа № 280/2691/23
Суддя: Богатинський Богдан Вікторович
Дата ухвалення: 2023-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2023 року Справа № 280/2691/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» (далі - позивач, ТОВ «OЛIO ТРАНС») до Державної податкової служби України (далі - відповідач 1), Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач 2), в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області № 7090 від 16 березня 2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, винесеного відносно TOB «ОЛІО ТРАНС», та зобов`язати:

- Головне управління ДПС у Львівській області виключити TOB «ОЛІО ТРАНС» (код СДРПОУ 40383219) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 16 від 30.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 123 474,80 грн.), податкову накладну № 11 від 17.11,2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 1 322 029,08 грн.) за датою їх подання.

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області № 8398819/40383219 від 09 березня 2023 року, № 8398820/40383219 від 09 березня 2023 року, № 8568822/40383219 від 04 квітня 2023 року, та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №3 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 270 284,51 грн.), податкова накладна №4 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 482 109,59 грн.), податкова накладна №3 від 19 жовтня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 428 958,30 грн.) за датою їх подання.

Позивачем сплачений судовий збір у розмірі 10736,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржуване Рішення № 7090 від 16.03.2023 про відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку є необґрунтованим, а тому - протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки:

- господарські операції по 6 контрагентам не мають ознак ризиковості, тому що податкові накладні по ним є зареєстрованими;

- податкова накладна складена позивачем на самого себе згідно п. 8 Порядку № 1307 від 31.12.2015, ст. ст. 188, 189 ПК України по реальній господарській операції, виходячи з різниці ціни придбання такого товару над фактичною ціною його постачання, а тому по своїй правовій природі не є ризиковою;

- господарські операції із придбання у TOB «Авеста Компані» нафтопродуктів носили реальний характер та мали ділову мету позивача, яка полягала в отримані грошових надходжень (виручки) від подальшої реалізації придбаних нафтопродуктів, а тому враховуючи розумну обачність та індивідуальну відповідальність юридичної особи (ст. 61 Конституції України) позивач не повинен нести відповідальності у вигляді не підтвердження права на податковий кредит по господарській операції у зв`язку із послідуючим присвоєнням контрагенту статусу ризиковості;

- наявних у позивача трудових ресурсів достатньо для виконання вказаних в оскаржуваному рішенні господарських операцій.

Позивач виконав свій обов`язок щодо надіслання відповідачу первинних документів, необхідних для реєстрації податкової накладної направивши відповідачу 1 через електронний кабінет платника повідомлення про подання пояснень та надав копії документів щодо ПН/РК реєстрацію яких зупинено з урахуванням особливостей та характеру господарської операції, в тому числі: договори постачання, перевезення, первинні документи (видаткові накладні, ТТН) та платіжно-розрахункові документи (банківські виписки, платіжні доручення). Оскаржуване Рішення № 7090 від 16.03.2023 про включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість тягне за собою негативні правові наслідки для позивача у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних/розрахунків коригувань, поданих позивачем на реєстрацію в Єдиний реєстр податкових накладних.

Просить позов задовольнити.

Ухвалою суду від 08 травня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

08.06.2023 відповідачами поданий відзив на позовну заяву, у якому Головне управління ДПС у Львівській області та ДПС України заперечують проти позовної заяви виходячи із наступного. ТОВ «ОЛІО ТРАНС» на розгляд комісії не надано складські документи (інвентаризаційні описи). У зв`язку з цим, Комісією Головного управління ДПС у Львівській області, з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 16.03.2023 №7090 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість ТОВ «ОЛІО ТРАНС» критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платників податків. Таким чином, з врахуванням дати первинного віднесення Товариства до переліку ризикових платників податку, особливостей господарських операцій які здійснює Товариство, останнє не було позбавлено можливості визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи з метою виключення з переліку ризикових. Оспорюване Рішення прийнято контролюючим органом у межах своєї компетенції, оскільки з його тексту можна встановити зміст цього рішення, зокрема, підстави віднесення позивача до пункту 8 Критерію ризиковості (вказано тип операції постачання, придбання, період здійснення господарської операції з 01.01.2021 по 28.02.2023, зазначено коди згідно з УКТЗЕД операції, визначних як ризикові та податкові номера платників податків, задіяних в ризикових операціях). Позивачем не надано доказів, які б спростовували наявну у контролюючого органу податкову інформацію в базах ДПС, в зв`язку з чим, оскаржуване Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є законними та обґрунтованими. Позовна вимога стосовно зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області виключити ТОВ «ОЛІО ТРАНС» з переліку ризикових платників податків є неправомірною, оскільки позивач знаходиться на обліку як платник податків за основним місцем в Головному управлінні ДПС у Запорізькій області з 29.11.2021. Відповідно до рішень комісії про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 8398819/40383219 від 09.03.2023, № 8398820/40383219 від 09.03.2023, № 8568822/40383219 від 04.04.2023 відмовлено у реєстрації податкових накладних №3 від 01.12.2022, №4 від 01.12.2022, №3 від 19.10.2022 з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків - фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладних, а саме: відсутні довіреності на отримання ТМЦ, у видаткових накладних не зазначено П.І.П посадової особи, яка отримувала товар, складські документи (інвентаризаційні описи), документів щодо найму працівників за цивільно-правовими угодами, оплата за поставлений товар(платіжні доручення, банківські виписки). ТОВ «ОЛІО ТРАНС» недостатня кількість трудових ресурсів (3 штатних одиниці), при значному обсязі придбання та реалізації ТМЦ. Рішення про відмову у реєстрації ПН від 30.11.2022 №16 та від 17.11.2022 №11 не приймались, оскільки дані податкові накладні зупинені. Головне управління ДПС у Львівській області та ДПС України вважає, що позивачем не доведено те, що розмір витрат є реальним, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим, співмірним із складністю виконаних адвокатом конкретних робіт та часом, витраченим на виконання цих робіт. Просять суд в задоволені позовної заяви відмовити в повному обсязі.

08.06.2023 представником відповідача подані до суду клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, з метою повного та всебічного встановлення обставин справи та дослідження первинних документів.

Ухвалою суду від 09 червня 2023 року у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Львівській області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та клопотання Головного управління ДПС у Львівській області про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, - відмовлено.

У відзиві на позовну заяву представник відповідачів повідомляє, що відповідно до наказу ДПС України від 19.04.2022 №260 «Про внесення змін до наказу ДПС від 28.03.2022 №173», виконання повноважень закріплено за Головним управлінням ДПС у Запорізькій області з 24.04.2023. Позовна вимога стосовно зобов`язання Головного управління ДПС у Львівській області виключити ТОВ «ОЛІО ТРАНС» з переліку ризикових платників податків є неправомірною, оскільки позивач знаходиться на обліку як платник податків за основним місцем в Головному управлінні ДПС у Запорізькій області з 29.11.2021 (адреса платника: м.Запоріжжя, вул. Кругова, буд.165).

27.06.2023 до суду надійшла згода позивача на заміну неналежної сторони.

Ухвалою суду від 30 червня 2023 року залучено до участі у справі як співвідповідача Головне управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач 3).

13.07.2023 позивачем подане до суду клопотання про долучення до матеріалів справи додаткових зареєстрованих податкових накладних по господарським операціям позивача зі своїми контрагентами, які мали місце в період з 01.01.2021 по 28.02.2023, проте з огляду на значний період (більше 2 років) та велику кількість господарських операцій за вказаний період, первинно не увійшли до складу додатків у позовній заяві. На переконання позивача, дані докази додатково підтверджують відсутність ризикових операцій у позивача зі своїми контрагентами, оскільки в оскаржуваному рішенні про відповідність критеріям ризиковості № 7090 від 16.03.2023 є примітки, в т.ч. з двома зірочками де вказано, що лише операції, визнані як ризикові, є підставою для встановлення відповідності платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості, а у даному випадку усі податкові накладні по 6 з 8 контрагентам - зареєстровані, тобто операції позивача є неризиковими.

27.07.2023 Головне управління ДПС у Запорізькій області подало відзив, вважає позовну заяву необґрунтованою, такою, що суперечить вимогам законодавства та заперечує проти позовних вимог в повному обсязі з наступних підстав. Підставою прийняття рішення про відповідність п. 8 критеріям ризиковості платника податку TOB «ОЛІО ТРАНС», є: 12 - постачання товарів (послуг) платнику податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 13 - придбання товарів (послуг) у платника податку, щодо якого прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської діяльності в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування. ГУ ДПС у Львівській області є суб`єктом прийняття рішення про відповідність TOB «ОЛІО ТРАНС» як платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, і тому, виходячи із зазначеного, надати додаткову інформацію щодо підстав та обставин прийняття рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості для ГУ ДПС у Запорізькій області не справляється можливим. У разі прийняття судом відповідного рішення, ГУ ДПС у Запорізькій області виконає зобов`язуючі вимоги, визначені наказом ДПС України №260 від 19.04.2023 «Про внесення змін до наказу ДПС України від 28.03.2022 № 173». Обсяг поданих позивачем документів та їх зміст не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини реалізації товару, що свідчить про наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в зупинених ПН, та про ймовірності уникнення платником податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку. Відповідачі 1 та 2 вважають обґрунтованими висновки Комісії ГУ ДПС, що надані позивачем документи були недостатніми для прийняття рішення про реєстрацію вищевказаних ПН в ЄРПН. До змісту бланку рішення внесено максимально деталізовані відомості щодо підстав прийняття таких рішень та документів відсутність, яких була підставою для відмови. Щодо посилання позивача на відсутність у квитанції про зупинення реєстрації ПН конкретного переліку документів, які необхідно подати платнику, суд зазначає, що положеннями пункту 11 Порядку зупинення реєстрації ПН 1165, якими визначені реквізити квитанції, не передбачено, що вона повинна вміщувати конкретний перелік документів. Зобов`язання покладені на Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначені податкові накладні є передчасним, в той час як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання Державної податкової служби України повторно розглянути питання щодо реєстрації податкових накладних Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС». Просить відмовити у задоволенні позовної заяви.

На підставі матеріалів справи, суд встановив наступні обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС», , зареєстроване 30.03.2016 року за адресою: Україна, 69068, Запорізька область, м. Запоріжжя, вул. Кругова, буд. 165. Статутний капітал складає 2 157 700,00 грн.

Основним видом діяльності позивача згідно КВЕД є код 46.71. «Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами». Для здійснення своєї діяльності позивач має необхідні дозвільні документи, а саме: ліцензію на право оптової торгівлі пальним, за відсутності місць оптової торгівлі № 00573 від 03.12.2021, видану Головним управлінням ДПС у Запорізькій області; з 24.05.2016 є платником акцизного податку, що підтверджується витягом з реєстру платників акцизного податку з реалізації пального. TOB «OЛIO ТРАНС» здійснює оптову торгівлю за відсутності місць оптової торгівлі. Товариству для здійснення діяльності не має необхідності в наявності складських приміщень та інших місць зберігання пального, оскільки зберігання не відбувається, здійснюється закупівля пального у постачальників та одразу транспортується до покупця.

14.10.2022 Комісією відповідача 2 прийнято рішення № 17984 про відповідність Позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі того, що «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій».

Позивачем подано повідомлення № 1 від 09.03.2023 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності позивача критеріям ризиковості платника податку шляхом наданням письмових пояснень № 07/02-1 від 07.02.2023.

З урахуванням отриманого від позивача повідомлення № 1 від 09.03.2023 з поясненнями, інформацією та копіями відповідних документів, комісією відповідача 2 повторно прийнято Рішення № 7090 від 16.03.2023 про відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі податкової інформації 1) щодо взаємодії позивача з ризиковими контрагентами та 2) недостатньої кількості трудових ресурсів за наступними кодами:

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

Податкова накладна № 16 від 30.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 132 118,04 грн.) складена позивачем на самого себе у зв`язку із продажом товару за ціною нижче ціни придбання, про що позивачем зазначено у самій податковій накладній «перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 Податкового кодексу України, над фактичною ціною постачання» та за якою позивачем сплачено до бюджету суму ПДВ 7 487,00 грн. з урахуванням наявного податкового кредиту у відповідному періоді, що підтверджується наступним.

Відповідно до умов договору поставки нафтопродуктів № 21122-01 від 02.11.2022, специфікації № 1 від 02.11.2022 до вказаного договору, рахунку на оплату № 251 від 02.11.2022, ТТН на відпуск нафтопродуктів № 470/1 від 02.11.2022, видаткової накладної № 470 від 02.11.2022, зареєстрованої податкової накладної № 149 від 02.11.2022, зареєстрованої акцизної накладної № 21115 від 02,11.2022, платіжних інструкцій на оплату постачальнику № 199 від 23.12.2022, № 201 від 29.12.2022, № 1 від 04.01.2023, № 2 від 04.01.2023 Позивачем придбано у постачальника TOB «АЗАРЕС» (отримано та сплачено за Товар): бензин автомобільний А-95-Євро-5 ) у кількості 26 440,00 л. за ціною 51,40 грн. без ПДВ на загальну суму 1 359 016,00 грн. без ПДВ, сума ПДВ - 95 131,12 грн., всього із ПДВ - 1 454 147,12 грн.

Відповідно до умов договору № 3157/22-Д(УЗ) від 14.04.2022, специфікації № б/н від 01.11.2022 до вказаного договору, рахунку на оплату № 1117-001 від 17.11.2022. видаткової накладної № 1117-001 від 17.11.2022, ТТН на поставку нафтопродуктів № 1117-001 від 17.11.2022, заблокованої податкової накладної № 11 від 17.11.2022 (реєстрація якої була зупинена на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України, що підтверджується Квитанцією № 1 від 29.11.2022 (реєстраційний номер документа: ) у зв`язку із тим, що «ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку»), зареєстрованої акцизної накладної № 1117001 від 17.11.2022, платіжних доручень покупця № 675551 від 28.11.2022, № 675918 від 29.11.2022, позивачем поставлено покупцю AT «Мотор Січ» (передано у власність та отримано оплату за Товар): бензин автомобільний А-95-Євро-5, код УКТЗЕД , у кількості 26 440 л. за ціною 46,73 грн. без ПДВ на загальну суму 1 235 541,20 грн. без ПДВ, сума ПДВ - 86 487,88 грн., всього із ПДВ - 1 322 029,08 грн.

Відповідно до квитанцій, підстави для зупинення реєстрації податкової накладної № 16 від 30.11.2022, №11 від 17.11.2022 визначено: «ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

ТОВ «OЛIO ТРАНС» реалізувало паливо дизельне Публічному акціонерному товариству «МОТОР СІЧ» за видатковою накладною № 1201-001 від 01 грудня 2022 року, в зв`язку з чим зареєстрована акцизна накладна №1201001, складена та подана на реєстрацію податкова накладна №3 від 01.12.2022, яка прийнята, проте реєстрація зупинена на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України, що підтверджується Квитанцією № 1 від 03.01.2023 (реєстраційний номер документа: ) у зв`язку із тим, що «ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач надав письмові пояснення № 0203/1 від 02.03.2023р. щодо податкової накладної №3 від 01.12.2022, реєстрація якої зупинена, з наданням до пояснень копій документів, на підтвердження господарської операції, відповідно до яких реалізований товар придбаний у TOB «РІФ СІЧ ОЙЛ» згідно Договору купівлі-продажу нафтопродуктів № 40383219 від 20 червня 2022 р., та видаткової накладної №1201-001 від 01 грудня 2022р. Позивачем здійснено повну оплату за поставлений товар постачальнику, оплата відбувалася частинами та складалась з декількох платежів. TOB «Оліо Транс» немає у власності або у користуванні транспортних засобів, відповідно, за умовами договорів, транспортування нафтопродуктів здійснювалось шляхом залученням перевізника з його автоцистернами та екіпажем.

За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією відповідача-1 прийнято рішення про відмову в реєстрації вказаної податкової накладної в ЄРПН № 8398819/40383219 від 09 березня 2023 року з підстав ненадання платником первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

TOB «ОЛІО ТРАНС» реалізувало паливо дизельне Публічному акціонерному товариству «МОТОР СІЧ» за видатковою накладною № 1201-001 від 01 грудня 2022 року, в зв`язку з чим зареєстрована акцизна накладна №1201002, складена та подана на реєстрацію податкова накладна №4 від 01.12.2022, яка прийнята, реєстрація зупинена на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України, що підтверджується Квитанцією №1 від 03.01.2023 (реєстраційний номер документа: ) у зв`язку із тим, що «ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.».

Позивач надав письмові пояснення № 0203/2 від 02.03.2023 щодо податкової накладної №4 від 01.12.2022, реєстрація якої зупинена, з наданням до пояснень копій документів, на підтвердження господарської операції, відповідно до яких реалізований товар придбаний у TOB «РІФ СІЧ ОЙЛ» згідно Договору купівлі-продажу нафтопродуктів № 40383219 від 20 червня 2022р., та видаткової накладної №1201-002 від 01 грудня 2022р. Позивачем здійснено повну оплату за поставлений товар постачальнику, оплата відбувалася частинами та складалась з декількох платежів. TOB «Оліо Транс» немає у власності або у користуванні транспортних засобів, відповідно, за умовами договорів, транспортування нафтопродуктів здійснювалось шляхом залученням перевізника з його автоцистернами та екіпажем.

За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією відповідача 2 прийнято рішення про відмову в реєстрації вказаної податкової накладної в ЄРПН № 8398820/40383219 від 09 березня 2023 року з підстав не надання платником первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

TOB «ОЛІО ТРАНС» реалізувало паливо дизельне TOB «ФАВОРИТ ЛОГІСТІК» за видатковою накладною № 1019-001 від 19 жовтня 2022 року, в зв`язку з чим зареєстрована акцизна накладна №1013001, складена та подана на реєстрацію податкова накладна №3 від 19.10.2022, яка прийнята, реєстрація зупинена на підставі п. 201.16 ст. 201 ПК України, що підтверджується Квитанцією №1 від 08.11.2022 (номер документа: ) у зв`язку із тим, що «ПН складена та подана платником податку, який відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивач надав письмові пояснення № 2803/1 від 28.03.2023 щодо податкової накладної №3 від 19.10.2022, реєстрація якої зупинена, з наданням до пояснень копій документів, на підтвердження господарської операції, відповідно до яких реалізований товар придбаний у TOB «Торговий дім «Українська нафтотрейдінгова компанія» згідно Договору поставки нафтопродуктів № 508 від 13.10.2022р., та видаткової накладної №2051 від 14 жовтня 2022р. Позивачем здійснено повну оплату за поставлений товар постачальнику, оплата відбулася 13 жовтня 2022р. TOB «Оліо Транс» немає у власності або у користуванні транспортних засобів, відповідно, за умовами договорів, транспортування нафтопродуктів здійснювалось шляхом залученням перевізника з його автоцистернами та екіпажем.

За результатами розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією відповідача 2 прийнято рішення про відмову в реєстрації вказаної податкової накладної в ЄРПН № 8568822/40383219 від 04 квітня 2023 року з підстав надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства та у додатковій інформації зазначено: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись з рішенням про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12 2019 №1165 (далі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, складеної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості хоча б одного з товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку, за винятком розрахунку коригування, визначеного підпунктом 7 цього пункту), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування (далі - ознаки безумовної реєстрації).

Відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.

У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом дев`ятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:

виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;

відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом, оскаржуване рішення прийняте з підстав відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на підставі податкової інформації 1) щодо взаємодії позивача з ризиковими контрагентами та 2) недостатньої кількості трудових ресурсів за наступними кодами:

12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

13 - придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку;

07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції).

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

На підтвердження обставин, що зумовили прийняття рішення від 16.03.2023 №7090, відповідач 2 надав до матеріалів справи витяг з протоколу від 16.03.2023 №105 у якому зазначено, що за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних, у зв`язку з отриманням інформації у процесі поточної діяльності встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій по ТОВ "ОЛІО ТРАНС" (), що відповідає п. 8 критеріїв ризиковості платника податку згідно кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, а саме: код 7 - недостатня кількість трудових ресурсiв, необхiдних для здiйснення господарської операцiї в обсягах, зазначених у податковiй накладнiй/розрахунку коригування (за вiдсутностi iнформацiї щодо придбання послуг з виконання робiт, які необхiднi для здiйснення господарської операцiї); код 12 - постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; код 13 - придбання товарів (послуг) у платника(iв) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.

Суд зазначає, що відповідачем не надано податкової інформації отриманої у процесі поточної діяльності за змістом, якої встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій по ТОВ "ОЛІО ТРАНС".

Контролюючим органом виокремлені господарські операції, які послугували підставою для винесення рішення від 16.03.2023, ТОВ «ОЛІО ТРАНС» здійснювало придбання ТМЦ (нафтопродуктів) у ризикових суб`єктів господарювання, а саме: ТзОВ «РІКОЙЛ», ТзОВ «РІФ СІЧ», ТзОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ КРЕМЕНЧУК», ТзОВ «АВЕСТА КОМПАНІ», ТзОВ «ФЄРОКС», ТзОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ» та реалізацію ТМЦ (нафтопродуктів) ризиковому суб`єкту господарювання, а саме: ТзОВ «ДІОНА АКТИВ».

Разом з тим, позивачем надані до суду зареєстровані податкові накладні по господарським операціям з такими контрагентами: : ТзОВ «РІКОЙЛ», ТзОВ «РІФ СІЧ», ТзОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ КРЕМЕНЧУК», ТзОВ «ФЄРОКС», ТзОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «УКРАЇНСЬКА НАФТОТРЕЙДІНГОВА КОМПАНІЯ», ТзОВ «ДІОНА АКТИВ».

Таким чином, негативна податкова інформація стосується не господарської діяльності позивача, а його контрагентів, щодо яких винесене рішення про відповідність критеріям ризиковості.

Проте, позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками/покупцями правил оподаткування; платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.

Платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагентів.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 04 червня 2020 року у справі №340/422/19, від 23 липня 2020 року у справі №816/1122/16.

Верховний Суд у постанові від 21 квітня 2021 року у справі №815/2417/16 дійшов висновку, що порушення податкової дисципліни контрагентами «по ланцюгу» не є підставою для притягнення до відповідальності платника податку, оскільки вона є індивідуальною. Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.

У постанові від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 Верховний Суд зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, зазначене не скасовує обов`язок доказування, покладений на суб`єкта владних повноважень частиною другою статті 77 КАС України.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд також у постановах від 16 грудня 2020 року по справі № 340/474/20, від 5 січня 2021 року по справі № 640/10988/20, від 5 січня 2021 року по справі № 640/11321/20.

Щодо сумнівів контролюючого органу у недостатній кількості трудових ресурсів на підприємстві, позивач у своїх поясненнях вказував, що TOB «ОЛІО ТРАНС» не має у власності або в користуванні транспортних засобів, відтак не має потреби укладати трудові договори із водіями. За умовами договорів постачання та/або придбання нафтопродуктів їх транспортування здійснюється або за рахунок самих контрагентів (покупців або постачальників) за умовами, що включають доставку товару до вказаної позивачем адреси або за допомогою залучених товариством перевізників з їх власним екіпажом. Згідно фактичного штатного розкладу №01102022 персонал TOB «ОЛІО ТРАНС» включає директора, головного бухгалтера. Директор здійснює розпорядчі та адміністративні функції, в тому числі підписання первинної та іншої документації, бухгалтер веде податковий та бухгалтерський облік, роботу менеджера зі збуту безпосередньо виконує директор, який займається пошуком покупців та постачальників, організацією угод.

Відповідачі вважають, що кількість працівників з такими посадами не є достатньою для здійснення оптової торгівлі твердим, рідким, газоподібним паливом i подібними продуктами.

Суд зазначає, що відповідачами жодним чином не обґрунтовано чому наявна у товариства кількість працівників не може здійснювати господарську діяльність підприємства.

Окремо суд зауважує, що нормами податкового законодавства не визначено певний обсяг матеріальних чи трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності як критерій правового статусу платника податків щодо отримання податкової преференції у формі податкового кредиту чи наміру платника податків отримати певний результат від здійснення господарської діяльності. Тобто, законодавчо не визначено кількість працівників, які мають працювати на підприємстві. В той же час ст.43 Господарського кодексу України (далі - ГК України) надає підприємцям право без обмежень самостійно здійснювати будь-яку підприємницьку діяльність, яка не заборонена законом. За приписами ст.46 ГК України підприємець має право укладати з громадянами договори щодо використання їх праці, а згідно ч.1 ст.47 ГК України держава гарантує усім підприємцям, незалежно від обраних ними організаційних форм підприємницької діяльності, рівні права та рівні можливості для залучення і використання матеріально-технічних, фінансових, трудових, інформаційних, природних та інших ресурсів. Тому зазначення такої підстави як недостатність трудових ресурсів та основних засобів для проведення діяльності є необґрунтованим.

Крім того, суд звертає увагу на те, що критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1165, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема:

« 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.»

Тобто, законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Як вже зазначено вище, контролюючим органом за результатами проведеного моніторингу даних ЄРПН та аналізу інформаційних баз даних, у зв`язку з отриманням інформації у процесі поточної діяльності встановлено здійснення ризикових фінансово-господарських операцій по ТОВ "ОЛІО ТРАНС".

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону. Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 року по справі №160/93/19, від 04.06.2020 року по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Таким чином, відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання за ознакою «постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції)», у зв`язку з чим спірне рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.03.2023 №7090 є протиправними та підлягають скасуванню.

Враховуючи протиправність рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16.03.2023 №7090, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача 3, на якого відповідно до наказу ДПС України від 19.04.2022 №260 «Про внесення змін до наказу ДПС від 28.03.2022 №173», покладене виконання таких повноважень з 24.04.2023, виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Відповідно до п.187.1 ст.187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010р. (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 142 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Згідно з п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набула чинності з 01.02.2020, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів (далі - Порядок №1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

За положеннями пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктом 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

Таким чином, нормами податкового законодавства встановлено обов`язок платника податку на додану вартість скласти податкову накладну на дату виникнення податкових зобов`язань та зареєструвати таку податкову накладну в ЄРПН. Направлена податкова накладна в автоматичному режимі перевіряється на відповідність ознакам безумовної реєстрації, і якщо такі ознаки наявні, реєстрація такої податкової накладної (або розрахунку коригування) не зупиняється. У випадку ж подання для реєстрації в ЄРПН податкової накладної (розрахунку коригування), що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, контролюючий орган наділений повноваженнями на здійснення автоматизованого моніторингу такої податкової накладної на відповідність критеріям ризиковості платника податку, а також показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. У разі коли за результатами моніторингу встановлено відповідність господарської операції хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції (за виключенням випадку, коли податкова накладна направлена на реєстрацію платником податку, який відповідає хоча б одному показнику позитивної податкової історії), реєстрація податкової накладної (розрахунку коригування) зупиняється. У разі зупинення реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) платнику податків надсилається квитанція, у якій в обов`язковому порядку зазначається, крім іншого, критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також пропозиція надати пояснення та копії документів, необхідні для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Як встановлено судом, підставою для зупинення реєстрації вказаної податкової накладної стала відповідність платника податку на додану вартість п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

При цьому, квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних не містять жодної мотивації підстав та причин для висновків про відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, зокрема, не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для таких висновків, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні/розрахунки коригування платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Суд звертає увагу, що запропонувавши позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в податкових накладних для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН, контролюючий орган не визначив конкретного переліку документів, які він вважає належними та достатніми для прийняття позитивного рішення.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Пропозиція контролюючого органу про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної без наведення переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми для прийняття позитивного рішення, призводить до ситуації невизначеності та необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. У випадку не конкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Наведене відповідає усталеній правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 21.05.2019 по справі №0940/1240/18, постанові від 14.05.2019 по справі №817/1356/18, від 10.04.2020 у справі №819/330/18.

Відповідно до пункту 2 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 (далі - Порядок №520) прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Пунктом 5 вказаного порядку передбачено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з пунктом 11 Порядку №520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, вищенаведені норми містять орієнтовний перелік документів, необхідних для розгляду комісією регіонального рівня питання про прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН, який може відрізнятись для кожної конкретної господарської операції з урахуванням специфіки діяльності платника податків, особливостей здійснення господарської операції (наприклад, поставка, товару, робіт або послуг), події, за якою складено податкову накладну (дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг або дата отримання платником податку товарів/послуг) тощо.

Судом встановлено, що позивач подавав до податкового органу пояснення та копії документів, щодо проведених ним господарських операцій.

Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховним судом у постанові від 07 грудня 2022 року по справі №500/2237/20 зазначено, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України. Предметом розгляду в цій справі є виключно стадія правильності та правомірності зупинення та відмови в реєстрації податкової накладної, а не реальність та товарність здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Разом з тим, комісія регіонального рівня, незважаючи на надані документи, що підтверджують наведені у поясненнях факти, прийняла рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Відповідачем у оскаржуваному рішенні не вказано підстав щодо неприйняття поданих позивачем документів або їх недоліків чи недостатності.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що недотримання принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкової накладної призвело до необізнаності платника податків щодо вичерпного переліку необхідних документів, які він повинен був надати контролюючому органу, внаслідок чого у відповідача виникла можливість прояву нічим не обмеженої дискреції.

Вказане, на думку суду, призвело до прояву суб`єктом владних повноважень негативного розсуду, внаслідок чого платник податків не зміг належним чином виконати свої обов`язки, мета яких - реєстрація податкової накладної.

Зазначене відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 10.04.2020 у справі №819/330/18 (адміністративне провадження №К/9901/65222/18).

Суд вказує, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної без наведення відповідного обґрунтування, а також за умови, якщо інші надані документи підтверджують проведення господарської операції.

Таким чином, зважаючи на не доведення контролюючим органом наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної, виконання платником податку обов`язку щодо підтвердження господарської операції, та враховуючи те, що запропонувавши подати підтверджуючі документи, контролюючий орган не вказав їх конкретного переліку та, у подальшому, не обґрунтував неможливість розблокування реєстрації податкових накладних на підставі поданих позивачем документів, підстави для відмови в реєстрації податкової накладної були відсутні.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняте необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття, а відтак є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо позовної вимоги зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних, вказані податкові накладні, суд зазначає наступне.

Дискреційні повноваження - це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення.

Тобто дискреційні повноваження це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Відповідно до Рекомендацій Ради Європи № R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятих Кабінетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Водночас, адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції.

При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Так, у відповідності до абзацу 3 пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що Постановою Верховного Суду України від 16 вересня 2015 року № 21-1465а15 встановлено, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Положеннями КАС України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Адміністративний позов може містити вимоги про зобов`язання відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення або вчинити певні дії.

У разі задоволення позову суду надано право прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

З викладеного слідує, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язувати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

Податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку. Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, нормами Порядку №1246 визначено компетенцію Державної фіскальної служби України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН на підставі рішення суду про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування.

При цьому, суд звертає увагу, що за змістом наведених норм підставою для реєстрації податкової накладної є рішення суду саме про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування в ЄРПН, а тому обраний позивачем спосіб захисту порушеного права відповідає законодавчим положенням.

Враховуючи висновки суду про протиправність оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, складених позивачем, та відсутність законодавчо закріплених перешкод для такої реєстрації, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН вказані податкові накладні №3 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 270 284,51 грн.), №4 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 482 109,59 грн.), №3 від 19 жовтня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 428 958,30 грн.), датою їх подання.

Стосовно позовної вимоги - зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 16 від 30.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 123 474,80 грн.), податкову накладну № 11 від 17.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 1 322 029,08 грн.) за датою їх подання, суд враховує наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем складено податкову накладну № 16 від 30.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 123 474,80 грн.), податкову накладну № 11 від 17.11.2022 (загальна сума коштів з ПДВ - 1 322 029,08 грн.) та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних, вказані накладні прийнято, але їх реєстрація зупинена, вказано що платник податку відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

У матеріалах справи відсутні докази на підтвердження використання позивачем права на надання пояснень та додаткових документів для розблокування цих накладних.

Головне управління ДПС у Львівській області повідомляє суд, що жодних рішень про відмову у реєстрації вказаних ПН не приймалось.

Суд зазначає, що законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій.

Отже, позивач, звернувшись до суду із позовом про оскарження проміжного рішення та дій податкового органу щодо зупинення реєстрації податкової накладної, обрав такий спосіб захисту своїх прав, який суперечить закону.

При цьому, адміністративний суд позбавлений процесуальної можливості перебирати на себе передбачені законом повноваження податкового органу та зобов`язувати ДПС України без проведення відповідної процедури зареєструвати податкову накладну, подану позивачем, реєстрація якої зупинена, що свідчить про передчасність та безпідставність заявлених позовних вимог.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 27 серпня 2019 року (справа №540/2077/18).

Таким чином, оскільки рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкових накладних № 16 від 30.11.2022, № 11 від 17.11.2022 контролюючим органом не приймалось, та не може бути оцінене судом, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити як передчасних.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач при зверненні до суду поніс судові витрати на оплату судового збору в розмірі 10736,00 грн., інших витрат позивачем не заявлено.

Враховуючи висновки суду про наявність підстав для задоволення позовних вимог, понесені позивачем витрати на оплату судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів 1,2, як суб`єктів владних повноважень, пропорційно задоволеним вимогам щодо кожного з відповідачів по 5 368,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Львівській області, Головного управління ДПС у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області № 7090 від 16 березня 2023 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, винесеного відносно TOB «ОЛІО ТРАНС».

Зобов`язати Головне управління ДПС у Запорізькій області виключити TOB «ОЛІО ТРАНС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області № 8398819/40383219 від 09 березня 2023 року, № 8398820/40383219 від 09 березня 2023 року, № 8568822/40383219 від 04 квітня 2023 року.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №3 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 270 284,51 грн.), №4 від 01 грудня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 482 109,59 грн.), №3 від 19 жовтня 2022 року (загальна сума коштів з ПДВ - 1 428 958,30 грн.), за датою їх подання.

В задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 5 368,00 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Львівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 5 368,00 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ОЛІО ТРАНС» (вул. Кругова, буд. 165, м.Запоріжжя, 69068; ),

Відповідач 1 - Державна податкова служба України (Львівська площа, буд.8, м.Київ, 04053; ),

Відповідач 2 - Головне управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м.Львів, 79003; ),

Відповідач 3 - Головне управління ДПС у Запорізькій області (пр. Соборний, 166, м.Запоріжжя, 69107; ).

Повне судове рішення складено 02.08.2023.

Суддя Б.В. Богатинський