Справа № 160/11784/23
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2023-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Мельника В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури про вступ у справу при розгляді апеляційної скарги Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31 травня 2023 року
Виходячи із змісту пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні акцентує увагу на тому, що Конституцією України передбачено дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави, а саме: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком; 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.
При цьому, частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Отже, відповідно до частині 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох «виключних» випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу, і підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно, і: «не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається; а «здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. При цьому, прокурор до вирішення питання про вступ у справі з метою захисту інтересів держави зобов`язаний попередньо звернутися до відповідного компетентного органу в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і тим самим прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації. І тільки невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що в даному випадку предметом апеляційного перегляду є ухвала суду першої інстанції про забезпечення позову ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» шляхом зупинення дії рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.03.2023 № 50/32-00-04-03-01 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні, з дати його винесення до набрання законної сили рішенням суду у справі. Тобто, оскаржуваною ухвалою суду першої інстанції не було вирішено по суті спір за позовом ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків з метою уникнення можливого порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також забезпечення можливості реального виконання рішення суду й уникнення будь-яких труднощів при його виконанні в разі задоволення позову.
Відповідно до наведеного, посилання прокурора в заяві на встановленні рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.06.2023 фактичні обставини спірних правовідносин є недоречним та не може прийматися до уваги, як підстава для вступу прокурора у справу з метою захисту інтересів держави.
Крім того, надаючи правову оцінку відносинам у справі в частині державного контролю щодо застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності, а також стосовно забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, та тощо покладено на Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, яким саме і забезпечується реалізація повноважень ДПС у взаємовідносинах з великими та іншими платниками, які перебувають на обліку в цьому управлінні, і здійснює їх податкове супроводження. Отже, у даному випадку саме Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків є органом, уповноваженим здійснювати функції у спірних правовідносинах.
Згідно із частиною першою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави у суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом, а відповідно до вимог частини третьої статті 23 цього Закону прокурор задля представництва в суді законних інтересів держави, має обґрунтувати обставини свого вступу у справу мотивуючи відсутність захисту інтересів держави або неналежний їх захист з боку Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, що у даному випадку не відбулося.
При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що положення статті 53 КАС України не містять в собі право прокурора на будь-якій стадії розгляду вступати у справу. Так на відміну встановленого вказанаю нормою права Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (ч.2) та Національного агентства з питань запобігання корупції (ч.6) які мають право на будь-якій стадії розгляду вступати у справу, прокурор відповідно до частини 3 статті 53 КАС України може тільки у визначених законом випадках звертається до суду з позовною заявою, брати участь у розгляді справ за його позовами, і вступати за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, також має право подавати апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, а частиною 4 ст.53 КАСУ визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, і невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
Аналогічно виписані законодавцем права прокурора при апеляційному оскарженні рішень суду першої інстанції у ст.293 КАСУ, але за умови якщо прокурор, який не брав участь у справі обґрунтує вирішення судом питання про порушення інтересів держави та відсутність захисту або неналежний захист органом, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, чи про відсутність такого органу.
З урахуванням вказаного вище правового регулювання, і звертаючи увагу на те, що у цій справі прокурор не вчинив визначених процесуальним законом дій (не приймав участь у справі під час розгляду її судом першої інстанції та не подав апеляційну скаргу заява) - право вступу прокурора у справу на стадії апеляційного провадження у розумінні частини 3 статті 53 КАС України не передбачено взагалі.
Оскільки відповідно жо вимог ч.7 ст.24 Закону України «Про прокуратуру» повноваження прокурорами мають здійснюватися виключно на підставах та в межах, передбачених процесуальним законодавством, а представництво прокурора в суді при захисті інтересів держави в адміністративному суді може відбуватися винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, чи у разі відсутності такого органу колегія суддів зазначає, що процесуальним законом не передбачено організація та забезпечення обов`язкової участі представника прокуратури, з метою захисту державних інтересів у суді по вказаній справі.
Круючись ст.ст.5, 53, 166, 242, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд, -
У х в а л и в :
Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та не оскаржується може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник