Справа № 380/18141/22
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року

справа №380/18141/22

провадження № П/380/18292/22

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Чаплик І.Д.,

секретар судового засідання Посмітюх К.Т.,

за участю:

представника позивача Коростильов В.А.,

представника відповідача Риб`як В.О.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в м.Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся з позовом до суду до Львівської митниці Державної митної служби України (79000, м. Львів, вул. Костюшко, 1 ), в якому просить:

визнати протиправним та скасувати наказ Львівської митниці №263-дс від 04.11.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким до ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби;

визнати протиправним та скасувати наказ Львівської митниці №1399-о від 15.11.2022 "Про звільнення ОСОБА_1 ", яким вирішено припинити державну службу та звільнити 15.11.2022 ОСОБА_1 із займаної посади відповідно до п.4 ч.1 ст.83, пункту 4 ч.1 ст.87 Закону України "Про державну службу" за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 Закону України "Про державну службу", припинити дію Контракту про проходження державної служби від 15.07.2022 №206/2022 у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 ;

поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста "Смільниця" Львівської митниці з 15.11.2022;

стягнути з Львівської митниці Державної митної служби України (, адреса: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу у зв`язку з незаконним звільненням за період, починаючи з 15.11.2022.

Позовна заява обгрунтована тим, що наказом Львівської митниці №1399-о від 15.11.2022 «Про звільнення ОСОБА_1 » вирішено припинити державну службу та звільнити 15.11.2022 ОСОБА_1 із займаної посади відповідно до п.4 ч.1 ст.83, пункту 4 ч.1 ст.87 Закону України «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п.1 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а також припинено дію Контракту про проходження державної служби від 15.07.2022 №206/2022 у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 . Вказаний наказ видано на підставі наказу №263-дс від 04.11.2022, яким за результатами розгляду дисциплінарної справи встановлено, що 26.11.2021 головний державний інспектор відділу митного оформлення №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 при здійсненні формальностей щодо транспортних засобів не визначив форми та обсяги контролю, достатні для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи, що в свою чергу призвело до незаконного переміщення через митний кордон України товарів на загальну суму 5 817 587, 89 грн., а також несплати до державного бюджету митних платежів у розмірі 2 012 133, 95 грн.. Позивач не погоджується з висновками, викладеними в якості обґрунтування оскаржуваного наказу №263-дс від 04.11.2022 та вважає такі безпідставними, такими, що не ґрунтуються на вимогах законів, засновані на припущеннях без достатніх, належних доказів фактів, які стали підставою для притягнення до відповідальності, а тому звернувся за захистом своїх прав до суду. Зазначає, що в матеріалах дисциплінарної справи відсутні об`єктивні, достовірні і належні докази, які б підтверджували зроблені в ході дисциплінарного провадження і викладені в поданні висновки про наявність в його діях дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця. Вказує, що згідно з матеріалами дисциплінарного провадження висновки про наявність порушень в ході проведення митних формальностей автомобілів зроблені на підставі акту про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022, однак, жодних доказів, зокрема, листа чи відповіді митних органів Республіки Польща, копій електронних митних декларацій, на які містяться посилання в дисциплінарній справі на обґрунтування факту того, що оформленими позивачем 26.11.2021 транспортними засобами перевозився товар, до матеріалів дисциплінарної справи не долучено. Вказує, що дисциплінарна комісія дійшла висновку про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку фактично ґрунтуючись виключно на інформації про отримані від митних органів Республіки Польща листи і електронні копії митних декларацій, однак, самі листи і митні декларації дисциплінарною комісією не досліджувались, у сформованій дисциплінарній справі їх копії відсутні всупереч вимогам ч.2 ст.73 Закону України «Про державну службу», де в п.9 зазначено, що дисциплінарна справа повинна містити належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку. Вважає, що дана перевірка характеризується своєю упередженістю, тлумаченням сумнівів не на користь позивача, містить посилання на припущення, документи, яких в матеріалах дисциплінарної справи немає, вартість митних платежів і вартість товару, як зазначено в матеріалах точно розрахувати неможливо, оскільки в Акті вказано, що відсутня інформація про фактурну вартість ряду товарів і тому розрахунок орієнтовний - що в сукупності характеризує проведене дисциплінарне провадження як поверхневе, необ`єктивне і упереджене.

Ухвалою від 04.01.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, подати відзив на позовну заяву та всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову.

13.01.2023 представник Львівської митниці Державної митної служби України подав клопотання, у якому просить розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою суду від 16.01.2023 задоволено клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 15.02.2023.

20.01.2023 представник Львівської митниці Державної митної служби України подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив обґрунтований тим, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу Львівської митниці №263-дс від 04.11.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким до ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби, був встановлений за матеріалами дисциплінарної справи факт про те, що 26.11.2021 головним державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 (станом на 26.11.2021 - в.о. державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці) при здійсненні формальностей щодо транспортних засобів із реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11 та НОМЕР_16, в порушення вимог статей 318, 320, 338 та 339 Митного кодексу України, не було визначено форм та обсягів контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи, що в свою чергу, призвело до незаконного переміщення через митний кордон України товарів «кави розчинної», «меблів, їх частин та аксесуарів до них, посуду та декору для дому в асортименті», «запчастин до автомобілів уживаних», «запчастин до пил», «аксесуарів та запчастин для мотоциклів, ламп та запчастин до них, люстр», «цукерок Rafaello», «шин автомобільних» на загальну суму 5 817 587,89 грн., а також до несплати до державного бюджету митних платежів у розмірі 2 012 133,95 гривень. Також ОСОБА_1 , в порушення вимог пунктів 6, 10, 11, 12 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 № 684, 26.11.2021 внесено, за допомогою АСМО до бази даних Львівської митниці, недостовірну інформацію щодо результатів виконання митних формальностей щодо транспортних засобів з реєстраційними номерами НОМЕР_14 та НОМЕР_12. Відповідач зазначає, що причинами і умовами, які призвели до вчинення позивачем дисциплінарного проступку стали виключно його умисні дії, направлені проти інтересів державної служби, які суперечать покладеним на нього обов`язкам, підривають довіру до нього як до носія влади, що, як наслідок, призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому наказом Львівської митниці від 04.11.2022 №263-дс застосовано до позивача за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України, дисциплінарне стягнення - звільнення з державної служби, а в подальшому наказом Львівської митниці від 15.11.2022 №1399-о «Про звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено із займаної посади головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці. Відповідач не погоджується з доводами позивача про відсутність в матеріалах дисциплінарної справи доказів, зокрема, листа чи відповіді митних органів Республіки Польща, копій електронних митних декларацій на які містяться посилання в дисциплінарній справі, оскільки обставини справи встановлювались перевіркою з окремих питань, проведення якої призначено наказом Львівської митниці від 30.11.2021 № 387 (зі змінами внесеними наказами від 22.12.2021 № 435, від 20.07.2022 № 112 та від 30.08.2022 №134) «Про проведення перевірки з окремих питань». Зазначає, що факти порушення встановлені перевіркою та наведені в Акті, а визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку якраз і визначається під час дисциплінарного провадження. Просить в задоволенні позовних вимог відмовити.

15.02.2023 судове засідання відкладено до 08.03.2023.

08.03.2023 суд протокольною ухвалою перейшов в загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання на 05.04.2023.

Ухвалою суду від 05.04.2023, винесеною без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 17.05.2023 (у зв`язку з перебуванням судді у відпустці).

17.05.2023 оголошено перерву до 01.06.2023.

01.06.2023 за клопотанням сторін оголошено перерву до 21.06.2023.

21.06.2023 розгляд справи відкладено на 05.07.2023 в зв`язку з неявкою представника позивача та його клопотанням про неможливість забезпечити явку уповноваженого представника в судове засідання, а в подальшому з аналогічних підстав судове засідання відкладено до 19.07.2023.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши думку представників сторін з їх участю на засіданні, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 , 1982 року народження, громадянин України, РНОКПП НОМЕР_1 , розпочав службу в митних органах в грудні 2014 року, на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 митного поста «Смільниця» Львівської митниці з 01.07.2021, з липня 2022 року - на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці.

Наказом Львівської митниці від 04.11.2022 №263-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення» застосовано до головного державного інспектора відділу №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України, дисциплінарне стягнення - звільнення з державної служби.

Наказом Львівської митниці від 15.11.2022 №1399-о «Про звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено 15 листопада 2022 року ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці, із займаної посади, відповідно до п.4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII, зі змінами, а також припинено дію Контракту про проходження державної служби від 15.07.2022 №206/2022 у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 відповідно пункту 4 частини 1 статті 83, пункту 4 статті 87 Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року №889-VIII на підставі наказу Львівської митниці від 04.11.2022 №263-дс «Про застосування дисциплінарного стягнення».

Підставами для застосування дисциплінарного стягнення зазначено Закон України «Про державну службу», резолюцію в.о. начальника Львівської митниці Олега Шахрая на поданні за результатами розгляду дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 від 26.10.2022, лист Дисциплінарної комісії від 26.10.2022 №7.4- 17/21/597.

Зокрема, наказом Львівської митниці від 16.09.2022 №182-дс порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці на підставі резолюції в.о. начальника Львівської митниці Олега Шахрая на доповідній записці в.о. заступника начальника митниці - начальника управління боротьби з контрабандою та порушення митних правил Львівської митниці Приходька Ю.Б. від 14.09.2022 №7.4-20/1283, частина 1 ст. 68 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (із змінами та доповненнями), Постанови Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 «Про затвердження порядку здійснення дисциплінарного провадження» (із змінами та доповненнями) та створено дисциплінарну комісію.

Наказом Львівської митниці від 20.10.2022 № 238-дс «Про продовження терміну здійснення дисциплінарного провадження» у зв`язку з службовою необхідністю продовжено термін дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці, встановлений наказом Львівської митниці від 16.09.2022 №182-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 ».

Дисциплінарною комісією, створеною наказом Львівської митниці від 16.09.2022 № 182-дс «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » (далі - Дисциплінарна комісія), із змінами внесеними наказом Львівської митниці від 20.10.2022 № 238-дс «Про продовження терміну здійснення дисциплінарного провадження», розглянуто дисциплінарну справу головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 за фактами, викладеними у доповідній записці в.о. заступника начальника - начальника управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці Юрія Приходька від 14.09.2022 № 7.4-20/1283, під час якої встановлено таке.

Наказом Львівської митниці від 30.11.2021 № 387 (зі змінами внесеними наказами від 22.12.2021 № 435, від 20.07.2022 № 112 та від 30.08.2022 №134) «Про проведення перевірки з окремих питань» призначено проведення перевірки щодо встановлення правомірності дій посадових осіб митного поста «Яворів» під час переміщення 26.11.2021 через пункт пропуску «Краківець - Корчова» 15 (п`ятнадцяти) транспортних засобів, вантажопідйомністю від 3,5 до 7 тон, з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16 без вантажу (порожніми). За результатами зазначеної перевірки комісією складено акт про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022 №7.4-20/1276 (надалі - Акт). У Акті зазначено, що митні формальності щодо вказаних вище 15 (п`ятнадцяти) транспортних засобів, які були об`єктами перевірки, призначеної наказом Львівської митниці від 30.11.2021 № 387 (зі змінами внесеними наказами від 22.12.2021 № 435, від 20.07.2022 № 112 та від 30.08.2022 №134) «Про проведення перевірки з окремих питань», здійснював ОСОБА_1 , в.о. державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці. Його безпосереднім керівником станом на 26.11.2021 був начальник відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці ОСОБА_4 .

Зокрема, перевіркою встановлено, що 26.11.2021 через пункт пропуску «Краківець» здійснено пропуск на митну територію України транспортного засобу із реєстраційним номером НОМЕР_14, згідно відмітки, внесеної ОСОБА_1 в ФМ «Журнал пункту пропуску», транспортний засіб переміщувався без вантажу (порожнім). Автоматизованою системою управління ризиків визначено проведення додаткової форми митного контролю за кодом « 401-1» - Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств, з повідомленням «Особа ОСОБА_5 переміщується повторно протягом 72 годин. Слід опитати водія та пасажирів на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. Якщо товари ввозяться особою, яка була відсутня в Україні менше ніж 24 години або яка в`їжджає в Україну частіше одного разу протягом 72 годин, такі товари підлягають оподаткуванню в порядку, встановленому для громадян. Див. ст. 191 Податкового кодексу України.». В результатах виконання цієї форми митного контролю, ОСОБА_1 вказав - «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено», в примітках - «ПРОВ. УСНЕ ОПИТУВАННЯ. ПРОВ. МИТНИЙ ОГЛЯД. ТЗ БЕЗ ВАНТАЖУ. ОСОБИСТІ РЕЧІ. ПМП НЕ ВИЯВЛЕНО.». Разом з тим, в колонці «Підтверджуючі документи» Акт митного огляду відсутній. У функціональному модулі «Акти митного огляду» АСМО «Інспектор» відсутня інформація про проведення 26.11.2021 митного огляду автомобіля з реєстраційними номерами НОМЕР_2 , що ставить під сумнів факт його проведення.

26.11.2021 через пункт пропуску «Краківець» здійснено пропуск на митну територію України транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_12, згідно відмітки, внесеної ОСОБА_1 в ФМ «Журнал пункту пропуску», транспортний засіб переміщувався без вантажу (порожнім). Автоматизованою системою управління ризиків згенеровано інформаційне повідомлення за кодом « 000» про наявність орієнтування щодо транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_12. В коментарі до вказаного орієнтування вказано: «Стосується переміщення через митний кордон України!!! Обов`язкове прикріплення фото до пропуску!!! За результатами проведеного аналізу встановлено ризик незаконного переміщення через митний кордон України товарів, шляхом недекларування або з приховуванням від митного контролю!!!!!

1.Здійснити аналіз поданих до митного контролю документів на предмет виявлення наявних індикаторів ризику на підставі розділу 4 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення та реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, зареєстрований у міністерстві юстиції України 21 серпня 2015 року за №1021/27466 "зі змінами, надісланий на адресу Державної митної служби України листом №24/24-03/7/54 від 16.06.2020.

2. Провести митний огляд із обов`язковим залученням працівників управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці, фотографуванням, А ТАКОЖ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ СКАНУЮЧИХ СИСТЕМ (із обов`язковим прикріпленням до пропуску фотографій - результатів застосування скануючої системи), технічних засобів митного контролю та ваговимірювальних пристроїв.

3. За результатами внести відповідні відмітки в АСМО «Інспектор», у разі встановлення порушень митних правил повідомити УБК та ПМП письмово». В результатах виконання цієї форми митного контролю, ОСОБА_1 вказав - «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено», в примітках - «ПРОВ. УСНЕ ОПИТУВАННЯ. ПРОВ. МИТНИЙ ОГЛЯД. ТЗ БЕЗ ВАНТАЖУ. ОСОБИСТІ РЕЧІ. ПМП НЕ ВИЯВЛЕНО. ОРІЄНТУВАННЯ ОПРАЦЬОВАНЕ.».

За результатами огляду складено акт від 26.11.2022 UA209030/2021/315860, згідно якого порушень не виявлено. Митний пост «Яворів» Львівської митниці службовою запискою від 09.09.2022 №7.4-28-05/33/2249 повідомив, що оригінал акту митного огляду від 26.11.2021 № UA209030/2021/315860 відсутній в справах митного поста «Яворів», що ставить під сумнів сам факт здійснення згенерованих митних формальностей.

Відповідно до інформації, зазначеній в доповідній записці митного поста «Яворів» від 29.08.2022 №7.4-28-05/26/2102, приблизно з 07 год. 00 хв. 29.08.2022 на митному посту «Яворів» (п/п «Краківець») Львівської митниці серверне обладнання, на якому знаходиться АСМО «Інспектор» (ІР-адреса 172.21.40.23) перебуває в неробочому стані. Станом на 18 год. 00 хв. 29.08.2022. робота АСМО «Інспектор» здійснюється тимчасово на сервері іншого підрозділу (172.21.7.20). На даному сервері відсутня уся попередня інформація, зокрема щодо транспортних засобів, митне оформлення яких на час виходу з ладу серверного обладнання не було завершене.

Враховуючи наведене, здійснити повну перевірку за фактами пропуску зазначених вище транспортних засобів, наявності фотографій прикріплених до інформації про пропуск, провести їх аналіз не надається можливим. Станом на момент закінчення перевірки роботу сервера не відновлено. Погане освітлення зони митного контролю пункту пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Яворів» та низка якість зображення камер відео спостереження, не дозволяє однозначно ідентифікувати транспортні засоби які є об`єктами перевірки за реєстраційними номерами. Листом Львівської митниці від 01.12.2021 № 7.4-1/20-06/4/13683 на адресу Департаменту міжнародної взаємодії Держмитслужби України направлено проект запиту до митних органів Республіки Польщі щодо надання інформації про переміщення зазначених транспортних засобів за межі території Євросоюзу.

07.07.2022 на адресу Львівської митниці надійшов лист Департаменту міжнародної взаємодії Держмитслужби від 07.07.2022 №26/26-04/7.4/972, яким надіслано відповідь митних органів Республіки Польща (лист від 27.05.2022 № №0201-IGM.541.22.2022.2.RLM) на лист митниці від 01.12.2021 № 7.4-1/20-06/4/13683 щодо вивезення товарів з території Республіки Польщі транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16. Митними органами Республіки Польщі надано електронні копії-роздруківки митних декларацій (MRN) та попередній перегляд документу ZWA (Podglad dokumentu ZWA), на підставі яких товари вивезенні за межі території Республіки Польщі.

За результатами аналізу документів, отриманих від митних органів РеспублікиПольщі встановлено, що 26.11.2021:

1) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_3 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL301010Е1339956 від 25.11.2021, зокрема: «фрезерувальна пила», «підмітальна машина», «набір вигнутих ключів», загальною вагою 1 150 кг. та фактурною вартістю 41 600 злотих (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 270 354, 24 грн.).

2) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_4 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL402010E1802019 від 22.11.2021, зокрема: «кава натуральна мелена Dallmayr, Lavazza», «цукерки Rafaello» загальною вагою 1 150 кг. та вартістю 23 310 євро (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 707 169,46 гривень).

3) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_5 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL301010E1327909 від 23.11.2021, а саме «шини різних розмірів в асортименті» загальною вагою 3446 кг (брутто) та загальною вартістю 94 329,90 злотих (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 613 040,59 грн.).

4) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_6 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL402010E1828417, зокрема «інструменти в асортименті» загальною вагою 1910 кг (брутто) та загальною вартістю 95 506,71 злотих (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 620 688,56 гривень).

5) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_7 переміщувалися товари згідно з МД від 18.11.2021 №№ 21PL402010E1782626, 21PL402010E1782642, 21PL402010E1782693, 21PL402010E1783208, 21PL402010E1783224, а саме: «аксесуари та запчастини для мотоциклів, лампи та запчастини до них, люстри» загальною вагою 655 кг. та вартістю 554 502,49 гривні.

6) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_8 переміщувалися товари згідно з митними деклараціями №№ 21PL402010E1796185 від 20.11.2022, 21PL402010E1799650 від 22.11.2021, зокрема: «запчастини до пил», загальною вагою брутто 15 кг та вартістю 2 916,99 євро, «кава натуральна Dallmayr», загальною вагою брутто 3195 кг та вартістю 19 182,60 євро (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 581 954,05 гривні).

7) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_9 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL311010E0606049 від 24.11.2021, а саме: «сантехнічні вироби в асортименті» загальною вагою 3207 кг та вартістю 114 611 злотих (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 744 845,43 гривень).

8) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_10 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL402010NS4P19K3 від 23.11.2021, а саме: «запчастини до автомобілів уживані», загальною вагою 1718 кг. та вартістю 33 505,25 євро (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 1 016 468,87 гривень).

9) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_11 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL301010E1329552 від 23.11.2021, саме: «меблі, їх частини та аксесуари до них, посуд та декор для дому в асортименті» загальною вагою 2 582 кг та вартістю 31 056,67 злотих (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 201 834,20 гривні).

10) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_12 переміщувалися товари згідно з митноюдекларацією № 21PL402010NS4P0YR9 від 23.11.2021, а саме: «кава розчинна» у кількості 124 упаковки загальною вагою нетто 3 100 кг. та загальною вартістю 9 300 доларів США (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 251 338,08 гривень).

11) транспортним засобом з р.н. НОМЕР_13 переміщувалися товари згідно з митною декларацією № 21PL402010NS4NX7A0 від 22.11.2021, а саме: кава розчинна» у кількості 126 упаковок загальною вагою нетто 3150 кг та загальною вартістю 9 450 доларів США (станом на 26.11.2021 за курсом НБУ відповідає сумі 255 391,92 гривня).

Інформації про переміщення товарів транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_20, згідно отриманих документів, не встановлено.

Інформація, наведена в листі митних органів Республіки Польщі від 27.05.2022 № 0201-IGM.541.22.2022.2.RLM та надіслана на адресу Львівської митниці листом Департаменту міжнародної взаємодії Держмитслужби від 07.07.2022 №26/26- 04/7.4/972 від 02.11.2021 №26850/11, вказує на переміщення з території Республіки Польща на митну територію України в пункті пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Яворів» 26.11.2021 транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11 та НОМЕР_16 товарів, зокрема: «кави розчинної», «меблів, їх частин та аксесуарів до них, посуду та декору для дому в асортименті», «запчастин до автомобілів уживаних», «запчастин до пил», «аксесуарів та запчастин для мотоциклів, ламп та запчастин до них, люстр», «цукерок Rafaello», «шини», тощо.

В той же час, відповідно до наявної інформації, яка міститься у функціональному модулі «Диспетчер зони митного контролю» АСМО «Інспектор», транспортні засоби з реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11 та НОМЕР_16 переміщувалися 26.11.2021 через митний кордон України в пункті пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Яворів» порожніми (без вантажу).

Згідно службової записки управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Львівської митниці від 08.09.2022 № 7.4- 15/44/1681, орієнтовна сума платежів, які підлягали б сплаті при ввезені 26.11.2021 товарів на митну територію України для вільного обігу, що відповідно до інформації митних органів Республіки Польщі, переміщувалися транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, становить 2 012 133,95 гривень.

На підставі викладеного дисциплінарною комісією зроблено висновок, що 26.11.2021 головним державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 (станом на 26.11.2021 - в.о. державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці) при здійсненні формальностей щодо транспортних засобів із реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11 та НОМЕР_16, в порушення вимог статей 318, 320, 338 та 339 Митного кодексу України, не було визначено форм та обсягів контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи, що в свою чергу, призвело до незаконного переміщення через митний кордон України товарів «кави розчинної», «меблів, їх частин та аксесуарів до них, посуду та декору для дому в асортименті», «запчастин до автомобілів уживаних», «запчастин до пил», «аксесуарів та запчастин для мотоциклів, ламп та запчастин до них, люстр», «цукерок Rafaello», «шин автомобільних» на загальну суму 5 817 587,89 грн., а також до несплати до державного бюджету митних платежів у розмірі 2 012 133,95 гривень.

Також ОСОБА_1 , в порушення вимог пунктів 6, 10, 11, 12 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 № 684, 26.11.2021 внесено, за допомогою АСМО до бази даних Львівської митниці, недостовірну інформацію щодо результатів виконання митних формальностей щодо транспортних засобів з реєстраційними номерами НОМЕР_14 та НОМЕР_12.

Таким чином, 26.11.2021 головний державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 (станом на 26.11.2021 - в.о. державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці) не дотримався вимог частини 1 статті 318, частини 1 статті 320, статей 338, 339 Митного кодексу України, підпункту 3 пункту 1 розділу ХІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, пунктів 6, 10, 11, 12 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 № 684, Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2012 року № 1316, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 лютого 2013 року за №318/22850, наказу Miністерства фiнансiв України вiд 30 травня 2012 року № 0636 «Про затвердження форми Акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 червня 2012 року за №1004/21316, пунктів 4.22.10. та 4.22.11. Технологічної схеми пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон України у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Краківець», затвердженої наказом Львівського прикордонного загону від 31.07.2020 № 137-од., пунктів 3.1., 3.2., 3.6. посадової інструкції державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці, затвердженою 01.07.2021 в.о. начальника Львівської митниці Іллею НІЖНІКОВИМ.

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивач не погоджується з оскаржуваними наказами, вважає, що у відповідача були відсутні правові підстави для їх прийняття, тому звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби (п. 2 ч. 1).

Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Спірні правовідносини, які склались у цій справі, врегульовано Конституцією України, Митним кодексом України, Законом України "Про державну службу", а також Кодексом законів про працю України у випадках якщо нормами Закону України "Про державну службу" не врегульовано спірні правовідносини або коли про це не йдеться у законі.

Статтею 8 Конституції України установлено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Відповідно до статті 38 Конституції України громадяни користуються рівним правом доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

Згідно з статтею 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 569 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, працівники митних органів, на яких покладено виконання завдань, зазначених у статті 544 цього Кодексу, здійснення організаційного, юридичного, кадрового, фінансового, матеріально-технічного забезпечення діяльності цих органів, є посадовими особами. Посадові особи митних органів є державними службовцями. Правове становище посадових осіб митних органів визначається цим Кодексом, а в частині, не врегульованій ним, - законодавством про державну службу та іншими актами законодавства України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Згідно з ст.1 Закону № 889 державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів;

2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів;

3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг;

4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства;

5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням;

6) управління персоналом державних органів;

7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до частини першої статті 3 Закону №889-VIII цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Згідно з ст.4 Закону №889 державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів: 1) верховенства права - забезпечення пріоритету прав і свобод людини і громадянина відповідно до Конституції України, що визначають зміст та спрямованість діяльності державного службовця під час виконання завдань і функцій держави;

2) законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України;

3) професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону;

4) патріотизму - відданість та вірне служіння Українському народові;

5) доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень;

6) ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики;

7) забезпечення рівного доступу до державної служби - заборона всіх форм та проявів дискримінації, відсутність необґрунтованих обмежень або надання необґрунтованих переваг певним категоріям громадян під час вступу на державну службу та її проходження;

8) політичної неупередженості - недопущення впливу політичних поглядів на дії та рішення державного службовця, а також утримання від демонстрації свого ставлення до політичних партій, демонстрації власних політичних поглядів під час виконання посадових обов`язків;

9) прозорості - відкритість інформації про діяльність державного службовця, крім випадків, визначених Конституцією та законами України;

10) стабільності - призначення державних службовців безстроково, крім випадків, визначених законом, незалежність персонального складу державної служби від змін політичного керівництва держави та державних органів.

За змістом частини третьої статті 5 Закону №889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до частин 1-3 статті 5 Закону №889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Отже, відносини, зокрема, щодо припинення державної служби, регулюються Законом №889-VIII. Застосування до відносин щодо припинення державної служби законодавства про працю можливе лише в частині відносин, що не врегульовані цим Законом.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно з ч.1 ст.65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу» порушення Присяги державного службовця є дисциплінарним проступком.

Відповідно до частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу» звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 ч. 2 ст. 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого п. 12 ч. 2 ст. 65 цього Закону.

Згідно із частиною третьою статті 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ч.1 ст.67 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з пунктами 2, 3 ч.2 ст.67 Закону №889-VIII, обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є, серед іншого: попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; високі показники виконання службових завдань.

Відповідно до частини першої статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Частинами десятою, одинадцятою статті 69 Закону №889-VIII передбачено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити:

1) дату і місце її формування;

2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до частин 1-3 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до частин 5-7 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до ч.1 ст.76 Закону №889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст.75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (частина перша статті 77 Закону №889-VIII).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.83 Закону №889-VIII державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення (стаття 87 цього Закону), а згідно п.4 ч.1 ст.87 цього Закону підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначено Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 (далі - Порядок №1039).

Відповідно до ч.4, 5 Порядку №1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів.

Пунктом 24 Порядку №1039 передбачено, що з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Пункт 25 Порядку №1039 щодо змісту дисциплінарної справи відповідає приписам ч.2 ст.73 Закону №889-VIII.

Відповідно до п.31 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону №889-VIII, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії, надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Пунктом 32 Порядку №1039 визначено, що про дату, час і місце та спосіб проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

Комісія, дисциплінарна комісія може прийняти рішення про перенесення засідання для надання пояснення державним службовцем з урахуванням строків здійснення дисциплінарного провадження. Рішення про перенесення засідання може бути прийнято в разі, коли державний службовець вперше не прибув на засідання або не підключився до засідання дистанційно у випадках, передбачених абзацами першим і другим пункту 19-1 цього Порядку, повідомивши про поважні причини своєї відсутності, зокрема з підстав виникнення технічних проблем, що унеможливили його участь у засіданні в режимі відеоконференції. У разі перенесення засідання Комісія, дисциплінарна комісія повідомляє про це державному службовцю відповідно до абзаців першого і другого цього пункту.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не підключився до засідання дистанційно у випадках, передбачених абзацами першим і другим пункту 19-1 цього Порядку, і не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмових пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень. Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Згідно з п.33 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця (п. 33 Порядку №1039).

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Законом України "Про державну службу" визначено поняття дисциплінарного проступку, наведено перелік дій/бездіяльності/рішень, які підпадають під визначення дисциплінарного проступку, визначено види дисциплінарної відповідальності та порядок притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується суб`єктом призначення до працівника, який вчинив дисциплінарний проступок. При цьому, для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України "Про державну службу" та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також, необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Як встановлено за результатами дисциплінарного провадження 26.11.2021 головним державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці ОСОБА_1 при здійсненні формальностей щодо транспортних засобів із реєстраційними номерами НОМЕР_6, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11 та НОМЕР_16, в порушення вимог статей 318, 320, 338 та 339 Митного кодексу України, не було визначено форм та обсягів контролю, достатніх для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи, що в свою чергу, призвело до незаконного переміщення через митний кордон України товарів «кави розчинної», «меблів, їх частин та аксесуарів до них, посуду та декору для дому в асортименті», «запчастин до автомобілів уживаних», «запчастин до пил», «аксесуарів та запчастин для мотоциклів, ламп та запчастин до них, люстр», «цукерок Rafaello», «шин автомобільних» на загальну суму 5 817 587,89 грн., а також до несплати до державного бюджету митних платежів у розмірі 2 012 133,95 гривень.

Також ОСОБА_1 , в порушення вимог пунктів 6, 10, 11, 12 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 № 684 (надалі також - Порядок № 684) 26.11.2021 внесено, за допомогою АСМО до бази даних Львівської митниці, недостовірну інформацію щодо результатів виконання митних формальностей щодо транспортних засобів з реєстраційними номерами НОМЕР_14 та НОМЕР_12.

Відповідно до вимог ч.1 ст.318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Відповідно до вимог ч.1 ст.320 МК України форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Не допускається визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю.

Статтями 338 та 339 МК України передбачено огляд товарів, транспортних засобів та огляд ручної поклажі, багажу. Зокрема, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю. Отримана від правоохоронних органів офіційна інформація опрацьовується митними органами самостійно із застосуванням системи управління ризиками (ч.5 ст.338 МК України). Огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється у присутності особи, яка переміщує ці товари, транспортні засоби через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем, а у разі її відсутності - за умови залучення не менше ніж двох понятих. Як поняті запрошуються особи, не заінтересовані у результатах огляду (переогляду). Працівники митних органів не можуть бути понятими (ч.6 ст.338 МК України). За результатами митного огляду (переогляду) складається акт огляду (переогляду) у двох примірниках, в якому зазначаються відомості про: 1) посадових осіб митного органу, які здійснювали огляд (переогляд), та осіб, які були присутні під час його проведення; 2) підстави проведення огляду (переогляду) за відсутності особи, яка переміщує товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем; 3) обсяг здійснення огляду (переогляду) та результати його проведення; 4) інші відомості, що стосуються товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд (переогляд) яких проводився. Акт огляду (переогляду) засвідчується відбитком особистої номерної печатки посадової особи митного органу, яка проводила огляд (переогляд). Один примірник акта передається (надсилається) особі, яка переміщує товари через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем (ч.ч.8,9,10 ст.338 МК України).

Порядок проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316, а наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №0636 «Про затвердження форми Акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу» затверджено форму цього акта.

Згідно з вимогами підпунтку 3 пункту 1 розділу ХІІ Порядку № 684 посадові особи митних органів (їх структурних підрозділів) під час застосування СУР зобов`язані забезпечувати повне та якісне виконання митних формальностей, визначених за результатами застосування СУР.

Висновок про порушення позивачем вищевказаних вимог дисциплінарною комісією зроблено на підставі акту про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022 №7.4-20/1276, яким встановлено переміщення 26.11.2021 через пункт пропуску «Краківець - Корчова» 15 (п`ятнадцяти) транспортних засобів, вантажопідйомністю від 3,5 до 7 тон, з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16 без вантажу (порожніми), митні формальності щодо яких були здійснені позивачем, та відповідей митних органів Республіки Польща (лист від 27.05.2022 № №0201-IGM.541.22.2022.2.RLM) щодо вивезення з території Республіки Польщі транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16 товарів згідно інформації, вказаної в митних деклараціях Республіки Польща. Зокрема, митними органами Республіки Польщі надано електронні копії-роздруківки митних декларацій (MRN) та попередній перегляд документу ZWA (Podglad dokumentu ZWA), на підставі яких товари вивезенні за межі території Республіки Польщі.

Також в акті про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022 №7.4-20/1276 встановлено, що при здійсненні митних формальностей перевірки - транспортного засобу із реєстраційним номером НОМЕР_14, незважаючи на те, що автоматизованою системою управління ризиків визначено проведення додаткової форми митного контролю за кодом « 401-1», ОСОБА_1 вказав - «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено», в примітках - «ПРОВ. УСНЕ ОПИТУВАННЯ. ПРОВ. МИТНИЙ ОГЛЯД. ТЗ БЕЗ ВАНТАЖУ. ОСОБИСТІ РЕЧІ. ПМП НЕ ВИЯВЛЕНО.»; - транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_12, незважаючи на те, що автоматизованою системою управління ризиків згенеровано інформаційне повідомлення за кодом « 000», ОСОБА_1 вказав - «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено», в примітках - «ПРОВ. УСНЕ ОПИТУВАННЯ. ПРОВ. МИТНИЙ ОГЛЯД. ТЗ БЕЗ ВАНТАЖУ. ОСОБИСТІ РЕЧІ. ПМП НЕ ВИЯВЛЕНО. ОРІЄНТУВАННЯ ОПРАЦЬОВАНЕ.».

При цьому, перевіркою встановлено, що автоматизованою системою управління ризиків визначено проведення додаткової форми митного контролю за кодом « 401-1» - Усне опитування громадян та посадових осіб підприємств, з повідомленням «Особа ОСОБА_5 переміщується повторно протягом 72 годин. Слід опитати водія та пасажирів на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. Якщо товари ввозяться особою, яка була відсутня в Україні менше ніж 24 години або яка в`їжджає в Україну частіше одного разу протягом 72 годин, такі товари підлягають оподаткуванню в порядку, встановленому для громадян. Див. ст. 191 Податкового кодексу України.»; за кодом « 000» про наявність орієнтування щодо транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_12. В коментарі до вказаного орієнтування вказано: «Стосується переміщення через митний кордон України!!! Обов`язкове прикріплення фото до пропуску!!! За результатами проведеного аналізу встановлено ризик незаконного переміщення через митний кордон України товарів, шляхом недекларування або з приховуванням від митного контролю!!!!! 1.Здійснити аналіз поданих до митного контролю документів на предмет виявлення наявних індикаторів ризику на підставі розділу 4 Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення та реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 31.07.2015 №684, зареєстрований у міністерстві юстиції України 21 серпня 2015 року за №1021/27466 "зі змінами, надісланий на адресу Державної митної служби України листом №24/24-03/7/54 від 16.06.2020. 2. Провести митний огляд із обов`язковим залученням працівників управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці, фотографуванням, А ТАКОЖ ІЗ ЗАСТОСУВАННЯМ СКАНУЮЧИХ СИСТЕМ (із обов`язковим прикріпленням до пропуску фотографій - результатів застосування скануючої системи), технічних засобів митного контролю та ваговимірювальних пристроїв. 3. За результатами внести відповідні відмітки в АСМО «Інспектор», у разі встановлення порушень митних правил повідомити УБКтаПМП письмово». В результатах виконання цієї форми митного контролю, ОСОБА_1 вказав - «МФ здійснено. Невідповідностей/порушень не виявлено», в примітках - «ПРОВ. УСНЕ ОПИТУВАННЯ. ПРОВ. МИТНИЙ ОГЛЯД. ТЗ БЕЗ ВАНТАЖУ. ОСОБИСТІ РЕЧІ. ПМП НЕ ВИЯВЛЕНО.ОРІЄНТУВАННЯ ОПРАЦЬОВАНЕ.».

Водночас, дані щодо складення акту митного огляду по транспортного засобу із реєстраційним номером НОМЕР_14 відсутні, а щодо транспортного засобу з реєстраційним номером НОМЕР_12 наявна інформація в базі про складення акту митного огляду від 26.11.2021 № UA209030/2021/315860, однак, його оригінал відсутній в справах митного поста «Яворів».

Спростовуючи вказані порушення та наполягаючи на проведенні митних формальностей з дотриманням вимог вищезазначених норм позивач покликається на відсутність доказів переміщення спірних транспортних засобів з вантажем, зокрема, на момент застосування дисциплінарного стягнення, а також недоведення відповідачем порушення позивачем вимог законодавства при здійсненні митних формальностей, оскільки як зазначено в цьому ж акті про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022 №7.4-20/1276 відповідно до інформації, зазначеній в доповідній записці митного поста «Яворів» від 29.08.2022 №7.4-28-05/26/2102, приблизно з 07 год. 00 хв. 29.08.2022 на митному посту «Яворів» (п/п «Краківець») Львівської митниці серверне обладнання, на якому знаходиться АСМО «Інспектор» (ІР-адреса 172.21.40.23) перебуває в неробочому стані. Станом на 18 год. 00 хв. 29.08.2022. робота АСМО «Інспектор» здійснюється тимчасово на сервері іншого підрозділу (172.21.7.20). На даному сервері відсутня уся попередня інформація, зокрема щодо транспортних засобів, митне оформлення яких на час виходу з ладу серверного обладнання не було завершене. Враховуючи наведене, здійснити повну перевірку за фактами пропуску зазначених вище транспортних засобів, наявності фотографій прикріплених до інформації про пропуск, провести їх аналіз не надається можливим. Станом на момент закінчення перевірки роботу сервера не відновлено. Погане освітлення зони митного контролю пункту пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Яворів» та низка якість зображення камер відео спостереження, не дозволяє однозначно ідентифікувати транспортні засоби, які є об`єктами перевірки за реєстраційними номерами.

Оцінюючи такі доводи позивача суд зазначає, що наявними в матеріалах справи листом Департаменту міжнародної взаємодії Державної митної служби України за №26/26-04/7-4/972 від 07.07.2022 про надання відповіді (а.с.257 т.1), відповіддю митних органів Республіки Польща від 27.05.2022 за №0201-IGM.54122.2022.2.RLM, наданою на запит митниці від 01.12.2021 № 7.4-1/20-06/4/13683 (а.с.129, т.2) та наданими митними органами Республіки Польщі електронними копіями-роздруківками митних декларацій (MRN), попереднім переглядом документу ZWA (Podglad dokumentu ZWA) (а.с.1-128, т.2), підтверджується факт переміщення з території Республіки Польщі транспортними засобами з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16, митні формальності щодо яких здійснював ОСОБА_1 , товарів, які підлягали обов`язковому декларуванню та оподаткуванню.

Статтями 565 та 567 МК України передбачено, що відповідно до міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, митними органами України спільно з митними органами суміжних держав може здійснюватися: 1) проведення спільного митного контролю у пунктах пропуску через державний кордон України; 2) узгодження в установленому законом порядку часу здійснення митного контролю у пунктах пропуску через державний кордон України, процедур митного контролю, митного оформлення та взаємне визнання документів, що використовуються митними органами для виконання митних формальностей; 3) проведення спільних заходів, спрямованих на запобігання, виявлення і припинення контрабанди та порушень митних правил; 4) проведення в установленому законом порядку спільних заходів, спрямованих на запобігання, виявлення і припинення правопорушень у сфері службової діяльності працівників митних органів України та митних служб суміжних держав.

Взаємодія митних органів України з митними та іншими уповноваженими органами іноземних держав, а також з міжнародними організаціями з питань боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил здійснюється в порядку, передбаченому міжнародними договорами України, укладеними відповідно до закону.

18.12.1995 між Урядом України і Урядом Республіки Польща, підписано Угоду «Про співробітництво і взаємодопомогу у митних справах» яка набрання чинності 22.04.1996.

Пунктом 1 статті 2 вказаної Угоди встановлено, що митні органи будуть надавати допомогу один одному у спосіб і за умов, передбачених цією Угодою, з метою забезпечення вірного застосування митного законодавства шляхом взаємодопомоги у сфері запобігання, виявлення та розслідування порушень митного законодавства.

Статтею 3 цієї ж Угоди установлено, що митні органи з власної ініціативи або на запит будуть надавати один одному всю доступну інформацію стосовно осіб, товарів, транспортних засобів, про які відомо або які підозрюються в тому, що вони використовуються або можуть бути використані у ході порушення митного законодавства іншої Договірної Сторони.

Митні органи будуть на запит інформувати один одного, що товари, вивезені з території країни однієї Договірної Сторони, були ввезені на територію країни іншої Договірної Сторони відповідно до митного законодавства або з його порушенням. Ця інформація повинна на запит містити відомості про митне оформлення або контрольні дії, що застосовувались до товарів.

Митні органи на запит обмінюються документацією, що стосується транспортування, перевантаження і зберігання товарів, включаючи інформацію про вартість, право розпорядження товаром і його призначення.

Доводи позивача про те, що вказані митні декларації та відповідь митних органів Рнеспубліки Польща не долучені до матеріалів дисциплінарної справи, а тому не можуть бути належним доказом в підтвердження факту вивезення спірними транспортними засобами товару з Республіки Польща суд вважає безпідставним, оскільки вказані обставини з посиланням на відповідні докази були встановлені актом про результати перевірки з окремих питань від 09.09.2022 №7.4-20/1276 та поданням від 16.10.2022 за результатами розгляду дисциплінарної справи. Так, обставини справи встановлювались перевіркою з окремих питань, проведення якої призначено наказом Львівської митниці від 30.11.2021 № 387 (зі змінами внесеними наказами від 22.12.2021 № 435, від 20.07.2022 № 112 та від 30.08.2022 №134) «Про проведення перевірки з окремих питань». Метою такої перевірки і було з`ясування питання щодо дотримання посадовими особами Львівської митниці вимог законодавства з питань митної справи під час переміщення 26.11.2021 через пункт пропуску «Краківець-Корчова» митного поста «Яворів» транспортних засобів без вантажу з урахуванням інформації, викладеної у доповідній записці від 29.11.2021 №7.4-20/1117 начальника управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Львівської митниці Володимира Качмарського.

Водночас, покликання позивача на інформацію із сайту Національної прокуратури та засобів масової інформації Респудбіки Польща про звинувачення митників за отримання фінансової вигоди не є належними доказами в підтвердження факту недостовірності відомостей, наданих митними органами Республіки Польща в даній справі, оскільки не стосуються саме досліджуваних в даній справі обставин. Окрім цього, така інформація у розумінні вказаної Угоди не є інформацією, отриманою від митних органів Договірної сторони та не може бути визнана документально підтвердженою інформацію, отриманою від уповноважених органів іноземних держав про ввезені на територію країни іншої Договірної Сторони товари відповідно до митного законодавства або з його порушенням.

Подібної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 19 червня 2023 року у справі № 817/1901/16.

Крім цього, судом встановлено, що стосовно водіїв вказаних транспортних засобів з реєстраційними номерами НОМЕР_14, НОМЕР_6, НОМЕР_20, НОМЕР_15, НОМЕР_10, НОМЕР_17, НОМЕР_18, НОМЕР_7, НОМЕР_4, НОМЕР_19, НОМЕР_13, НОМЕР_5, НОМЕР_12, НОМЕР_11, НОМЕР_16 складено протоколи про порушення митних правил за ознаками правопорушення, відповідальність за що передбачена частиною 3 статті 471 МК України. Вказані протоколи були оскаржені в судовому порядку і за результатами судового розгляду суди дійшли до висновку, що зібраними у справі доказами достеменно підтверджується, що водії вчинили дії спрямовані на переміщення через митний кордон України товарів шляхом недекларування та встановлено факт переміщення товару спірними транспортними засобами через митний кордон України (ухвали та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду у справах №461/5424/22, №446/1613/22, №461/5183/22, №461/4950//22, №461/5331/22). Відтак, судовими рішеннями, що набрали законної сили підтверджується факт переміщення товару спірними транспортними засобами через митний кордон України.

Суд погоджується з доводами позивача про відсутність на момент прийняття оскаржуваних наказів судових рішень у вищезгаданих справах, однак, за відсутності доказів в підтвердження факту дотримання позивачем митних формальностей (відсутність інформації на сервері та відсутність будь-яких інших доказів в підтвердження доводів позивача) суд зобов`язаний оцінити усі наявні в матеріалах справи докази, які подані сторонами в підтвердження їх позицій.

Під час розгляду дисциплінарної справи на засіданні Дисциплінарної комісії 25.10.2022 ОСОБА_1 не був присутнім, а також не надав жодних пояснень у рамках здійснюваного стосовно нього дисциплінарного провадження.

Основними обов`язками державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської, відповідно до пунктів 3.1., 3.2. та 3.6. посадової інструкції державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці затвердженої в.о. начальника Львівської митниці Іллею Ніжніковим від 01.07.2021, належить: - безпосереднє здійснення митного справи, контроль за додержанням усіма юридичними й фізичними особами законодавства України з питань митної справи; - застосування відповідно до законів України заходи тарифного й нетарифного регулювання, повне та своєчасне справляння податків, зборів (інших обов`язкових платежів) при переміщенні товарів і транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України або проведенні митних процедур; - боротьба з контрабандою та порушеннями митних правил.

Таким чином, судом встановлено, що зміст матеріалів дисциплінарної справи відносно ОСОБА_3 свідчить про порушення основних обов`язків державного службовця, в частині сумлінного і професійного виконання своїх посадових обов`язків, оскільки ОСОБА_3 не дотримався вимог частини 1 статті 318, частини 1 статті 320, статей 338, 339 Митного кодексу України, підпункту 3 пункту 1 розділу ХІІ Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, пунктів 6, 10, 11, 12 розділу VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 № 684, Порядку проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2012 року № 1316, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26 лютого 2013 року за №318/22850, наказу Miністерства фiнансiв України вiд 30 травня 2012 року № 0636 «Про затвердження форми Акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 червня 2012 року за № 1004/21316, пунктів 4.22.10. та 4.22.11. Технологічної схеми пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів через державний кордон України у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Краківець», затвердженої наказом Львівського прикордонного загону від 31.07.2020 № 137-од., пунктів 3.1., 3.2., 3.6. посадової інструкції державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного поста «Яворів» Львівської митниці, затвердженою 01.07.2021 в.о. начальника Львівської митниці Іллею НІЖНІКОВИМ, скоїв проступок проти інтересів державної служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. З цих підстав, враховуючи встановлений зміст вчинених позивачем правопорушень суд погоджується з висновком дисциплінарної комісії про порушення позивачем Присяги державного службовця.

Частиною 1 статті 36 Закону України «Про державну службу» передбачено, що особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки". З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця. За такого правового врегулювання порушення Присяги слід розуміти як скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. За таких обставин, звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Отже, звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності містить чітке формулювання суті та обставини допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

Аналогічна правова позиція відображена у постанові Верховного Суду від 09.12.2019 у справі №813/3820/17.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення (ч.1 ст.77 Закону № 889-VIII).

Керівником Львівської митниці вказаний строк дотриманий.

При проведені службового розслідування враховано що начальником відділу митного оформлення №5 митного посту "Смільниця" до дисциплінарній комісії надано позитивну характеристику ОСОБА_1 та те, що позивач не має діючих дисциплінарних стягнень.

З огляду на викладене Львівською митницею належним чином проведено службове розслідування з дотриманням всіх передбачених чинним законодавством строків, досліджено всі належні докази, враховано пояснення позивача та характеристику ОСОБА_1 і застосовано дисциплінарне стягнення відповідно до норм чинного законодавства.

Суд наголошує, що позивачем не надано докази, які спростовують висновки дисциплінарного провадження та можуть свідчити про невчинення дисциплінарного проступку.

Надаючи оцінку доводам позивача про порушення процедури прийняття оскаржуваних наказів суд зазначає, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Подібна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.05.2020 у справі №825/2328/16.

Також аналогічний вимір суттєвості порушень застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), який у своїх рішеннях демонструє виважений підхід до оцінки характеру допущених порушень належної процедури з точки зору їх можливого впливу на загальну справедливість судового розгляду. Метод «оцінки справедливості процесу в цілому» не передбачає дослідження правомірності будь-якої окремої процесуальної дії у відриві від інших етапів процесу. По суті, ЄСПЛ у своїх рішеннях акцентує увагу на необхідності з`ясувати, «чи перетворили допущені порушення (в контексті конкретних обставин справи) судовий розгляду у цілому на несправедливий». При цьому, як свідчить практика ЄСПЛ, навіть виявлення судом серйозних (чи вагомих), на його думку, порушень права на справедливий судовий розгляд, допущених національними судами, не завжди тягне загальну оцінку проведеного судового розгляду та ухваленого підсумкового рішення як несправедливого.

За принципами, що сповідує ЄСПЛ, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.

Водночас під час розгляду цієї справи судом не встановлено таких порушень процедури прийняття спірних наказів, які б могли вплинути на кінцевий результат розгляду відповідачем питання про притягнення позивача до відповідальності.

Оскаржуваний наказ №263-дс від 04.11.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення" винесено з урахуванням ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку на підставі ст.ст.67, 69, 74, 77 та керуючись статтею 64, пунктом 1 частини 2 статті 65, пунктом 4 частини 1, частини 5 статті 66 Закону України "Про державну службу", а в подальшому підставно наказом Львівської митниці від 15.11.2022 №1399-о «Про звільнення ОСОБА_1 » припинено державну службу та звільнено 15 листопада 2022 року ОСОБА_1 із займаної посади головного державного інспектора відділу митного оформлення №3 митного поста «Смільниця» Львівської митниці.

За приписами частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною 1 статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland) від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Разом із тим, суд вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не підтвердженого документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не означає реального існування такої обставини.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч. 2 ст. 77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

У контексті оцінки доводів позову суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності за правилами ст. ст. 72-78, 90 КАС України, суд зазначає, що владний суб`єкт у спірних правовідносинах забезпечив дотримання ч. 2 ст. 19 Конституції України і ч. 2 ст. 2 КАС України, позаяк обставини події з`ясував повно та вичерпно, діяння позивача кваліфікував правильно, норму закону визначив вірно, зміст приписів цієї норми витлумачив без помилок (перекручень), взяв до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом фактори, наслідки вчиненого позивачем діяння не спотворив, міру юридичної відповідальності обрав без явного та очевидно нерозумного перевищення меж свободи адміністративного розсуду.

На думку суду, відповідачем доведено правомірність своїх дій та рішень вимогам, встановленим частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 19-21, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

в и р і ш и в:

у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Львівської митниці Державної митної служби України (79000, м. Львів, вул. Костюшко, 1 ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку відмовити повністю.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із врахуванням п.п.15.5 п.15 розділу VII Перехідних положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 28.07.2023.

Суддя Чаплик І.Д.