Справа № 560/4776/23
Суддя: Фелонюк Д.Л.
Дата ухвалення: 2023-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4776/23
РІШЕННЯ

іменем України

28 липня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Фелонюк Д.Л. розглянув адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу.

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Євгенія Жукова від 24.01.2023 № 41 «Про застосування до працівника УПП в Хмельницькій області ДПП дисциплінарного стягнення», згідно якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 2, 3 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, частини першої статті 1, пунктів 1, 2, 3, 5, 6, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців другого, третього, сьомого, восьмого та тринадцятого пункту 1 розділу ІІ, пункту 4 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, пунктів 4.1.1., 4.1.2 розділу ІV посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 1998, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до начальника відділу адміністративної практики УПП в Хмельницькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 (0006681) застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач з 07.11.2015 проходив службу на різних посадах в Національній поліції України. Застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є протиправним, оскільки накладене за результатами проведення службового розслідування, під час якого допущено ряд порушень, наслідком чого є незаконність його проведення. Події, за які позивач підданий дисциплінарній відповідальності, не містять ознак дисциплінарного проступку. Також факти, викладенні у висновку службового розслідування та наказі від 24.01.2023 №41 є викривленими, нічим не підтвердженими і в дійсності не мали місця.

До суду надійшов відзив, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що вина позивача у вчиненні дисциплінарного правопорушення встановлена в ході проведеного службового розслідування, процедура перевірки обставин порушення службової дисципліни та накладення дисциплінарного стягнення відповідачем дотримана.

До суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позовні вимоги. Зазначає, що викладені в відзиві заперечення не спростовують наведених у позовній заяві обставин.

До суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Зазначає, що підстави заперечень позивача зводяться лише до формального невизнання обвинувачення, без наведення будь-яких доказів з метою спростування фактів та доказів, на які посилається відповідач.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.04.2023 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 17.04.2023 продовжено ОСОБА_1 на п`ять днів з моменту отримання копії цієї ухвали строк для усунення недоліків позовної заяви, визначених в ухвалі Хмельницького окружного адміністративного суду від 03.04.2023 у справі №560/4776/23 в частині надання до суду доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду з позовними вимогами (безперервного перебування на лікарняному з 15.12.2022).

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.04.2023 відкрито провадження в цій справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.05.2023 клопотання Департаменту патрульної поліції про розгляд справи №560/4776/23 за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 28.07.2023 у задоволенні клопотань Департаменту патрульної поліції про залишення позову без розгляду та застосування заходу процесуального примусу відмовлено.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Наказом управління патрульної поліції в Хмельницькій області від 15.12.2022 №1732 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії" за фактом можливого порушення службової дисципліни призначено службове розслідування з визначенням складу дисциплінарної комісії.

Наказом управління патрульної поліції в Хмельницькій області від 28.12.2022 №1819 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено термін проведення службового розслідування, призначеного відповідно до наказу від 15.12.2022 №1732 на п`ятнадцять днів.

Висновком службового розслідування проведеного з метою перевірки відомостей, викладених у листі начальника управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області полковника поліції Петра Кузьміна, зареєстрованому в управлінні патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції за вхідним № 11092 від 09.12.2022 щодо можливого порушення службової дисципліни начальником відділу адміністративної практики УПП в Хмельницькій області ДПП капітаном поліції ОСОБА_1 під час події за участю старшого оперуповноваженого сектору спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , що мало місце 02.12.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , затвердженим начальником Департаменту патрульної поліції 12.01.2023, встановлено наступне.

До УПП в Хмельницькій області ДПП 09.12.2022 надійшов лист від начальника управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області (далі - УГІ ГУНП в Хмельницькій області) полковника поліції Петра Кузьміна, який зареєстрований в УПП в Хмельницькій області ДПП за вхідним № 11092 від 09.12.2022 щодо можливого порушення службової дисципліни начальником відділу адміністративної практики УПП в Хмельницькій області ДПП капітаном поліції ОСОБА_1 .

Так, у вказаному листі (інформаційній довідці) зазначено, що 03.12.2022, близько 14:15 до УГІ ГУНП в Хмельницькій області від Хмельницького управління Департаменту внутрішньої безпеки надійшло інформування щодо можливого вчинення кримінального правопорушення відносно старшого оперуповноваженого сектору спеціальної поліції ВКП Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

Попередньо встановлено, що 02.12.2022 о 23:14 лейтенант поліції ОСОБА_2 перебував у АДРЕСА_1 на прилеглій території до закладу громадського харчування « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». В цей час, між ОСОБА_2 та двома невідомими особами чоловічої статі на грунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт спровокований останніми, в ході розвитку якого, ОСОБА_2 нанесено ряд ударів руками та ногами в область обличчя та тулубу, внаслідок чого останньому спричинено тілесні ушкодження. Також, під час конфлікту одним із невстановлених осіб з предмету ззовні схожого на пістолет зроблено постріл угору. Вище викладене підтверджується відеозаписом зафіксованим камерами відеоспостереження із закладу громадського харчування « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Під час медичного огляду у лейтенанта поліції ОСОБА_2 виявлено тілесні ушкодження у виді: «Забою поперекового відділу хребта та надриву сухожилля правої руки». Останньому надано повну медичну допомогу в Хмельницькій міській лікарні, без госпіталізації, стан здоров`я задовільний. 02.12.2022 лейтенант поліції ОСОБА_2 перебував поза службою, в цивільному одязі, без зброї. 03.12.2022 за вказаним фактом слідчим управлінням ГУНП в Хмельницькій області внесено відомості до ЄРДР № 0000524 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 296 КК України.

Так, в ході проведення службового розслідування було встановлено, що 02.12.2022 на лінію екстреного виклику поліції «102» надійшов виклик від ОСОБА_3 : «Повідомлення про стрільбу», із наступним змістом: «Поряд ресторану «Чарлі» чутно сварку та звук подібний на постріл із пістолета». На місце події було направлено автопатруль «Сапфір - 108» в складі інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та поліцейського взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 та слідчо-оперативну групу Хмельницького районного управління поліції (далі - СОГ ХРУП) ГУНП в Хмельницькій області ДПП. Останніх було опитано. Опитано також заявника ОСОБА_6 , який здійснив виклик на лінію 102 про подію. В ході службового розслідування було досліджено відеозаписи з камер зовнішнього спостереження ресторану «Містер Чарлі» по вищезгаданій події та опитано лейтенант поліції ОСОБА_2 , який підтвердив нанесення йому тілесних ушкоджень капітаном поліції ОСОБА_1 02.12.2022 року поблизу кафе «Містер Чарлі».

На підставі викладеного за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції та рівень довіри населення до поліції, зокрема нанесення ОСОБА_1 тілесних ушкоджень лейтенанту поліції ОСОБА_2 , що стало підставою для внесення 03.12.2022 відомостей до ЄРДР № 0000524 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 296 КК України, невжитті жодних заходів для належного реагування та припинення протиправних дій, також нездійсненні інформування своєму безпосередньому керівникові про подію, учасниками якої він став, що є порушенням Присяги поліцейського, вимог частини 1 статті 1, пунктів 1, 2, 3, 5, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, частини 3 статті 11, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пунктів 2, 3 частини 1 статті 23, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 2, 3, 7, 8 та 13 пункту 1 розділу ІІ, пункту 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пунктів 4.1.1, 4.1.2 розділу 4 посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 № 1998, відповідно до пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до начальника відділу адміністративної практики УПП в Хмельницькій області ДПП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 24.01.2023 № 41 «Про застосування до працівника УПП в Хмельницькій області ДПП дисциплінарного стягнення» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Позивач, вважаючи порушеними його права, звернувся з позовом до суду.

IV. ЗАКОНОДАВСТВО ТА ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII) поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина 1 статті 19 Закону №580-VІІІ).

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 2 статті 19 Закону №580-VІІІ).

Так, Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Зі змісту наведених норм слідує, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності, бездоганному та неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, та належному виконанні обов`язків поліцейського, визначених законом. Водночас порушення поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватися заходи дисциплінарного стягнення.

Суд зазначає, що для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення необхідно встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин 1 - 3 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина 1 статті 15 Дисциплінарного статуту).

Позивач зазначає, що проведення щодо нього службового розслідування за вказаним фактом є незаконним, оскільки виходить за межі призначеного службового розслідування, а тому, здобуті під час такого службового розслідування обставини не можуть слугувати підґрунтям для дисциплінарної відповідальності. Це твердження позивач мотивує зазначенням в пункті 1 наказової частини наказу №1732 від 15.12.2022 "призначити службове розслідування у формі письмового провадження", що, відповідно, не конкретизує які саме факти підлягають розслідуванню.

Це твердження суд вважає безпідставним з врахуванням наступного.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893), підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з абзацом 3 пункту 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 4 розділу ІІ Порядку №893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Як встановив суд, на виконання вимог статті 14 Дисциплінарного статуту видано наказ від 15.12.2022 №1732, який містить підставу призначення службового розслідування - лист начальника управління головної інспекції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області полковника поліції Петра Кузьміна, зареєстрований в управлінні патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції за вхідним №11092 від 09.12.2022 щодо можливого порушення службової дисципліни начальником відділу адміністративної практики УПП в Хмельницькій області ДПП капітаном поліції ОСОБА_1 під час події за участю старшого оперуповноваженого сектору спеціальної поліції відділу кримінальної поліції Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_2 , що мало місце 02.12.2022 за адресою: АДРЕСА_1 . Цей лист є підставою для призначення службового розслідування в розумінні абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку №893 (відповідний пункт наведений в наказі від 15.12.2022 №1732).

Посилання позивача на висновки, наведені в постанові Верховного Суду від 07.10.2020 у справі №560/1803/19, суд вважає безпідставним, оскільки спірні відносини не є подібними до правовідносин, зазначених у вказаній справі. Так, у справі №560/1803/19 призначено службове розслідування за фактом прогулу при обізнаності керівника, що підлеглий на лікарняному та має відвідати судове засідання, а також прогул за дату, яка була після призначення службового розслідування. Тобто були відсутні підстави призначення службового розслідування, оскільки першочергово в діях поліцейського відсутні ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до абзацу 1 пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування.

Оскільки суд встановив, що підставою для призначення службового розслідування, зазначеною у наказі від 15.12.2022 №1732, є лист №11092 від 09.12.2022, в якому міститься інформація про ймовірність порушення службової дисципліни позивачем, то встановлення дисциплінарною комісією наявності/відсутності дисциплінарного проступку під час подій, що стали підставою для проведення службового розслідування здійснювалося безпосередньо під час службового розслідування. Зазначеним заперечуються доводи позивача щодо відсутності в наказі від 15.12.2022 №1732 конкретних порушень поліцейським службової дисципліни.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи.

Зі змісту матеріалів службового розслідування суд встановив, що екіпаж патрульної поліції з позивним «Сапфір 107» у складі інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 та поліцейський взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Хмельницькій області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_5 , отримали виклик «Повідомлення про стрільбу» по вул. Заводська, поряд закладу «Чарлі». Ці поліцейські прибули на місце події. ОСОБА_6 допитаний в якості свідка, оскільки здійснював виклик на лінію «102» про події 02.12.2022 о 23 години 13 хвилин, що відбулися біля ресторану «Чарлі».

Тобто зазначені особи допитані в ході службового розслідування відповідно до вимог пункту 5 частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи.

Відповідно до пункту 1.5. Посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 №1998, начальник відділу безпосередньо підпорядковується начальнику Управління та його заступнику (за розподілом функціональних обов`язків).

Отже, безпосереднім керівником капітана ОСОБА_1 був майор поліції ОСОБА_7 заступник начальника Управління.

Зазначеним спростовуються доводи позивача про наявність в матеріалах службового розслідування пояснень працівників УПП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , а також ОСОБА_3 .

Відповідно до пунктів 1, 2, 3, 5, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Відповідно до частини 2 статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Суд враховує, що позивач не здійснив інформування своєму безпосередньому керівникові про подію, учасником якої він став, що підтверджується поясненнями капітана поліції ОСОБА_7 , який є керівником капітана поліції ОСОБА_1 , та який зазначив, що про подію по якій проводиться службове розслідування стало відомо від співробітників відділу чергової служби.

Крім того, відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за №1576/29706 (далі - Правила №1179), за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Тому помилковим є заперечення позивачем порушення ним пункту 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VІІІ у зв`язку з тим, що в матеріалах службового розслідування містяться відомості про події, які мали місце поза службою, а виконання працівниками поліції службових обов`язків в поза службовий час не передбачається.

Відповідно до статті 27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Як встановив суд, на адресу проживання капітана поліції ОСОБА_1 , надіслано лист (вих №22092/41/18/01-2022 від 20.12.2022) з інформацією щодо підстав призначення службового розслідування та з запрошенням ОСОБА_1 з`явитись до УПП в Хмельницькій області ДПП для надання пояснень дисциплінарній комісії на 14:00 год. 27.12.2022.

До УПП в Хмельницькій області ДПП 27.12.2022 за вхідним №11826е.п надійшло клопотання від капітана поліції ОСОБА_1 , де повідомлено про перебування на лікарняному та у зв`язку з цим відсутність можливості з`явитися у відповідну дату для надання пояснень.

З врахуванням інформації, викладеної у клопотанні ОСОБА_1 від 27.12.2022 повторно спрямований лист від 28.12.2022 №22647/41/18/01-2022 із запрошенням прибути у підрозділ для надання пояснень.

Позивач 06.01.2023 повторно направив клопотання про перенесення прибуття у підрозділ.

Суд враховує, що відповідно частини 3 статті 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

З урахуванням викладених положень, службове розслідування продовжено на 15 днів.

Зі змісту наданих позивачем клопотань слідує, що останній не може прибути у підрозділ, проте він не був позбавлений права на правову допомогу та надання письмових пояснень. Тобто позивач сам не забезпечив реалізацію його права на надання письмових пояснень щодо події. Водночас, суд враховує, що позивач ні у позовній заяві, ні в відповіді на відзив, взагалі не надає пояснень з приводу подій, які зумовили проведення службового розслідування, а зазначає лише про процесуальні моменти притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Отже, доводи позивача про позбавлення його можливості надати письмові пояснення не можна визнати обґрунтованими.

Відповідно до статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, слідує, що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі №813/4074/16.

З урахуванням події, яка стала підставою для проведення службового розслідування, позивач свідомо чи несвідомо порушив права і свободи людини ( ОСОБА_2 ), зокрема, на життя і здоров`я (стаття 27 Конституції України), застосував фізичну силу з порушенням норм статтей 29, 42, 43 Закону №580-VІІІ та, відповідно, порушив присягу поліцейського.

Відповідно до пунктів 4.1.1 та 4.1.2 розділу 4 посадової інструкції начальника відділу адміністративної практики управління патрульної поліції в Хмельницькій області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 №1998, начальник відділу адміністративної практики несе відповідальність за: неякісне або несвоєчасне виконання посадових завдань та обов`язків; порушення правил поведінки та професійної етики, обмежень, пов`язаних з проходженням служби у поліції.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Правил №1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.

З метою зменшення кількості випадків застосування поліцейських заходів примусу поліцейський повинен проявляти розсудливість, відкритість, почуття справедливості, володіти комунікативними навичками (переконання, ведення переговорів тощо), а в необхідних випадках мати керівні та організаційні якості (пункт 5 розділу IV Правил №1179).

З урахуванням викладеного, позивач порушив Правила №1179, присягу поліцейського та, відповідно вимоги посадової інструкції.

Наведеним спростовуються доводи позивача про не конкретизацію дисциплінарною комісією актів законодавства, які порушив на її думку позивач, а також на не розкриття суті порушень з врахуванням конкретних обставин.

Щодо твердження позивача про безпідставність зазначення відповідачем порушення частини 3 статті 11 Закону №580-VІІІ, оскільки ця норма не визначає коло обов`язків, прав або повноважень працівників поліції, суд вважає його необґрунтованим з врахуванням наступного.

Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (частина 3 статті 11 Закону №580-VІІІ).

Згідно з частиною 1 статті 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів дійсним обставинам події не наведено, а суд під час розгляду справи не встановив.

Суд зазначає, що з тексту присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення присяги. Тому складаючи присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто порушення присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 справі №815/4478/16.

Суд вважає за необхідне зазначити про те, що чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та органів поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції України та власне органи національної поліції, слід розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника поліції та власне органів національної поліції.

Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).

Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі", від 19.04.2007 у справі "Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії".

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12.01.2012 у справі "Горовенки та Бугара проти України" зазначив, що уряди та правоохоронні органи забезпечують те, щоб усі посадові особи з підтримання правопорядку мали відповідні моральні, фізичні та психологічні якості для ефективного виконання своїх функцій і проходили безперервну та ретельну професійну підготовку. Необхідно періодично здійснювати перевірку їхньої придатності для виконання таких функцій.

Від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення Європейського суду з прав людини від 17.06.2008 у справі "Абдулла Їлмаз проти Туреччини").

Отже, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення присяги. У зв`язку з чим, складаючи присягу, працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача, порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Щодо посилань позивача на не врахування дисциплінарною комісією відсутності будь-яких негативних наслідків за результатами описаних у висновку дій, суд вважає їх необґрунтованими, оскільки вони заперечуються матеріалами службового розслідування (поясненнями, в тому числі але не виключно, звинуваченням позивача у нанесенні тілесних ушкоджень лейтенанту поліції ОСОБА_2 , відеозаписом зафіксованим камерами відеоспостереження із закладу громадського харчування "Чарлі", висновком службового розслідування).

Відповідно до пункту 7 розділу VІ Порядку №893 висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Проект наказу готувався одним із членів комісії, а саме, старшим інспектором з особливих доручень відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП капітаном поліції ОСОБА_8 (зазначена в наказі від 15.12.2022 №1732), яка проходить службу у Департаменті патрульної поліції, що територіально знаходиться у м.Київ. Тому і проект наказу не направлявся поштою до Департаменту патрульної поліції до м.Київ, а був переданий для затвердження в межах Департаменту патрульної поліції. Це свідчить про помилковість твердження позивача щодо порушення дисциплінарною комісією пункту 7 розділу VІ Порядку №893.

Стосовно протиправного, на думку позивача, застосування до нього найбільш суворого дисциплінарного стягнення, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1 - 3 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. Закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого.

Твердження позивача, що дії дисциплінарної комісії зумовлені виключно бажання здійснення відносно нього адміністративного тиску, як способи помсти за раніше оскаржені рішення керівництва, суд вважає суб`єктивним оціночним судженням.

Інші доводи та заперечення сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно з пунктом 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994).

За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Наведене свідчить про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність підстав для задоволення позову, судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу від 24.01.2023 № 41 «Про застосування до працівника УПП в Хмельницькій області ДПП дисциплінарного стягнення» відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 )
Відповідач:Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста 3, м. Київ, 03048 , код ЄДРПОУ - 40108646)

Головуючий суддя Д.Л. Фелонюк