Справа № 380/8699/22
Суддя: Довгополов Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2023-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/8699/22 пров. № А/857/18658/22

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Довгополова О.М.,

суддів Затолочного В.С., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року про повернення позовної заяви у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про визнання протиправним та скасування рішення,-

суддя (судді) в суді першої інстанції - Сидор Н.Т.,

місце ухвалення рішення - м. Львів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області, в якому просив: - визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Сумській області про відмову у призначенні пенсії №12 від 17.11.2021 за віком відповідно до ст. 55 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" як учаснику ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1987 році;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області призначити та виплачувати позивачу пенсію за віком на пільгових умовах, відповідно до ст. 55 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" як учаснику ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС у 1987 році з 25.08.2021.

Ухвалою судді від 27.06.2022 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами; постановлено питання поважності причин пропуску строку звернення до суду вирішувати судом при подальшому розгляді справи.

Після відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 161 КАС України, відтак, ухвалою суду від 18.11.2022 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 06 грудня 2022 року Львівський окружний адміністративний суд повернув позовну заяву позивачу.

Не погодившись із ухвалою суду, позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на її незаконність та необґрунтованість, порушення норм процесуального права, просить її скасувати.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що він не зареєстрований в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та ним не зареєстровано офіційної електронної адреси. Вказує на те, що приписами КАС України встановлено порядок направлення копій судового рішення особі, яка не має офіційної електронної адреси, який свідчить про обов`язок суду направити копію судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Наголошує, що ухвалу суд про залишення позовної заяви без руху не отримував ні поштою, ні на електронну адресу, вказану ним в позовній заяві.

Просить скасувати рішення суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з ч.2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частина перша статті 308 КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції керувався тим, що позивач не виконав у встановлений судом строк вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції та вважає його помилковим з огляду на наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із того, що відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки за правилами статей 169 КАС України початок перебігу строку усунення недоліків позовної заяви пов`язаний з днем отримання вручення ухвали про залишення без руху, то для правильного вирішення питання виконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали ключовим є встановлення факту отримання особою, яка подала позовну заяву, копії ухвали та часу такого отримання.

За правилами частини 6 статті 251 КАС України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Проте в матеріалах даної справи відсутні будь-які з докази про отримання (доставку) позивачу ухвали про залишення позовної заяви без руху у способи, перелічені вище.

Висновок суду першої інстанції про отримання позивачем ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 18.11.2022 з посиланням на звіт про доставку електронного листа до електронної скриньки позивача є помилковим, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, вимогами процесуального законодавства передбачено надіслання судового рішення (ухвали) рекомендованим листом з повідомленням про вручення або у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, - в електронній формі у порядку, визначеному законом.

При цьому колегія суддів зазначає, що чинним законодавством розмежовано поняття офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Відповідно до пп. 2 п. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 4, 5 - 8 ст. 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Зокрема, адвокати реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, відповідно до п.7 якого з метою поетапного впровадження ЄСІТС норми цього Положення визначають порядок функціонування лише окремих, готових до впровадження підсистем (модулів) ЄСІТС, а також порядок вчинення дій, які ними забезпечуються. Підсистеми (модулі) ЄСІТС, порядок функціонування яких врегульований цим Положенням, визначені в розділі ІІІ цього Положення.

Так, станом на час розгляду справи функціонують підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та «Підсистема відеоконференцзв`язку».

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції зауважує, що доставка ухвали про залишення без руху позовної заяви електронним листом на особисту електронну пошту особи не є врученням такого рішення на офіційну електронну адресу, яка відповідно до підпункту 5.8 розділу І Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, вказується користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або є адресою електронної пошти, вказаної в одному з державних реєстрів.

Подібна позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28 червня 2022 року в справі № 761/21436/20 та постанові від 7 липня 2022 року в справі № 120/4298/21-а.

Питання належності вручення процесуальних документів учасникам справи було предметом неодноразового аналізу Верховним Судом. Так, зокрема у постановах від 31.10.2019 в справі № 760/22516/18, від 28.01.2021 в справі № 260/1888/20, від 31.03.2021 в справі №240/13092/20, від 9.04.2021 в справі № 500/90/19, від 17.06.2021 в справі № 420/2097/20, від 1.07.2021 в справі № 802/118/17-а, від 22.07.2021 в справі № 340/141/21 та від 26.01.2022 в справі № 240/12515/20 Верховний Суд зазначив про необхідність застосування саме положень підпункту 15.15 пункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України та вручення судових рішень судами в паперовій формі або в Електронний кабінет ЄСІТС.

З матеріалів справи видно, що ухвала про залишення позову без руху була направлена судом на електронну адресу позивача, вказану останнім у позовній заяві. При цьому позивач зазначає, що у нього відсутня офіційна електронна адреса, а також він не зареєстрований в ЄСІТС.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції вважає, що електронна адреса «» може використовуватися тільки як додатковий спосіб листування, проте надіслання копії ухвали на цю електронну адресу не може вважатися офіційним надісланням копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, і не може розпочинати відлік строку з моменту отримання такої ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Отже, суд першої інстанції порушив вимоги статті 18 та частини п`ятої статті 251 КАС України в частині дотримання порядку направлення копії судового рішення у справі.

З огляду на викладене, в суду першої інстанції були відсутні правові підстави для повернення позовної заяви ОСОБА_1 на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним.

У рішеннях у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це слід вважати як порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У зв`язку з викладеним, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції помилково повернув позовну заяву позивачу, позбавивши його таким чином права на судовий захист.

Відповідно до частини першої статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З огляду на викладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, у зв`язку з чим ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати та ухвалити постанову, якою справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 229, 308, 311, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року про повернення позовної заяви у справі № 380/8699/22 скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. М. Довгополов
судді В. С. Затолочний
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 27.07.2023