Справа № 380/8769/23
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2023-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/8769/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

31 липня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Брильовського Р.М., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду за позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області, у якій просить суд:

- визнати протиправними дії Державної установи "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області" щодо відмови ОСОБА_1 у проведенні зміни розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, та у виготовленні і направленні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідок про розмір грошового забезпечення основного розміру пенсії станом на 29 січня 2020, станом на 01 січня 2021 та станом на 01 січня 2022;

- зобов`язати Державну установу "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області" виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області три оновлені довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 за формою встановленою постановою Кабінету Міністрів України № 45 від 13.02.2008 року, станом на 29.01.2020 року, 01.01.2021 року, 01.01.2022 року відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», статті 9 Закону України від 20 грудня 1991 року №2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та всіх інших додаткових щомісячних видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, премії) розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, окладу за військове звання шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (станом на 29.01.2020 року у розмірі - 2102 гривень прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України «Про Державний бюджет на 2020 рік», на 01.01.2021 року у розмірі-2270 гривень прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік», на 01.01.2022 року у розмірі - 2481 гривень прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого Законом України «Про Державний бюджет на 2022 рік»), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для проведення перерахунків основного розміру пенсії ОСОБА_1 з 01.02.2020 року, з 01.01.2021 року, з 01.01.2022 року відповідно.

Ухвалою від 27 квітня 2023 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою від 11 травня 2023 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків, а саме: надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку.

Позивач подав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій зазначає, що норми статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягають застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку з недоплаченою сумою пенсії. Зважаючи на те, що не проведення виплати належної суми пенсії таким особам відбулося з вини держави в особі її компетентних органів, виплата недоплаченої суми пенсії має проводитися без обмеження будь-яким строком. Таким чином шестимісячний строк звернення до суду не підлягає застосуванню до спорів, які виникли у зв`язку з недоплаченою сумою пенсії. Такий висновок зробив Верховний Суд у Постанові № 815/460/18 від 24 листопада 2020 року. Також зазначає, що є особою похилого віку, часто хворіє, пенсія єдиним щомісячним періодичним доходом, яку змушений тратити на придбання ліків. В державі оголошено воєнний стан. Вважає, що вчасно звернувся за захистом до адміністративного суду оскільки мною не пропущено шести місячний строк встановлений пунктом 2 статті 122 КАС України.

Розглядаючи подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1,2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася, або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поряд з цим, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З позовної заяви встановлено, що позивач просить визнати протиправними дії Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» щодо не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення Позивача станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022, для проведення перерахунку основного розміру пенсії та зобов`язати відповідача скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення станом 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022, для перерахунку розміру пенсії, проте до суду за захистом свої прав, свобод чи інтересів звернувся 26.04.2023.

Згідно з частиною 4 статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-XII, з наступними змінами та доповненнями, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

На виконання даної норми Кабінет Міністрів України Постановою від 13.02.2008 № 45, з наступними змінами та доповненнями, затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Порядок №45).

Пунктом 1 Порядку №45 пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон), у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

За змістом пунктів 2 та 3 Порядку №45, видача довідки, як елемент в системній послідовності алгоритму дій визначених Порядком №45, пов`язується з моментом визначення Урядом України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Відповідно до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 № 704, з наступними змінами та доповненнями, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

З аналізу вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року.

Крім того, посилання позивача на отримання листа відповідача від 23.02.2023 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

При цьому, до суду звернувся 26.04.2023 з порушенням шестимісячного строку звернення до суду, визначеного ч. 2 ст. 122 КАС України.

Аналогічний правовий висновок висловлений у постанові Верховного Суду від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Також, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач посилається введення воєнного стану через повномасштабну війну росії проти України.

З цього приводу суд зазначає наступне.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який у подальшому був продовжений та діє до сьогодні.

Проте, після запровадження воєнного стану в Україні Львівський окружний адміністративний суд не припиняв своєї роботи.

Так, Верховний Суд в ухвалі від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.12.2021 у справі № 640/20314/20 досліджуючи питання щодо поважності причин пропуску процесуального строку зазначив, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Зважаючи на це, зазначення позивачем у клопотанні факту аварійних відключень електроенергії, які були спричинені масовими ракетними обстрілами та часті оголошення сигналу «Повітряна тривога» як причини пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні обставини, що перешкоджали такому зверненню, не може бути визнана судом як поважна.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача, формування судової практики чи інше. При цьому нереалізація цього права зумовлена власною пасивною поведінкою позивача.

Позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі зазначеного та за відсутності поважних підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправними дії відповідача щодо не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 для проведення перерахунку основного розміру пенсії та зобов`язати відповідача скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 підлягають залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 240, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення позивача до суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку та строки згідно статті 256 КАС України, негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Р.М. Брильовський