Справа № 580/486/23
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/486/23 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Кобаля М.І., Кузьмишиної О.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року (розглянута у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін, м. Черкаси, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування акту, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А:

У січні 2023 року, ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати акт №53 спеціального розслідування нещасного випадку від 29.12.2022 форми Н-1/НПВ, що стався з позивачем 19.10.2022;

- зобов`язати відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 19.10.2022, з урахуванням висновків суду.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що за наслідками розслідування нещасного випадку встановлено, що спеціальна комісія з нещасного випадку, кваліфікувала, що травмування позивача настало внаслідок учинення ним діяння, яке є дисциплінарним проступком, тому розслідуваний нещасний випадок визначається таким, що стався у період проходження служби і не пов`язаний із виконанням службових обов`язків. Даний акт на думку протиправним та таким, що порушує його права.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано Акт розслідування нещасного випадку від 29.12.2022 р. форми Н-1/НПВ, що стався 19 жовтня 2022 року близько 14 год. 30 хв. з ОСОБА_1 .

Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Смілянська, 57, м. Черкаси, 18036, ) провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 19 жовтня 2022 року близько 14 год. 30 хв. з ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вказаною постановою, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо часткового задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_1 проходив службу у секторі превентивної комунікації відділу превенції Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області на посаді інспектора у спеціальному званні старший лейтенант поліції.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 20.10.2022 №2014 «Про створення спеціальної комісії із спеціального розслідування нещасного випадку» призначено проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 19.10.2022 із поліцейськими Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаської області та створено комісію з розслідування.

В ході службового розслідування встановлено, що відповідно до ст. 8 «Забезпечення безпеки надання психіатричної допомоги та запобігання небезпечним діям з боку осіб, які страждають на психічні розлади» ЗУ «Про психіатричну допомогу» від 22.02.2000 з метою виконання листа КНП «Уманська психіатрична лікарня Уманської міської ради» від 19.10.2022 № 337 щодо виділення супроводжуючого з числа працівників поліції Уманського РУП ГУНП в Черкаській області для забезпечення супроводу 19.10.2022 психічно хворого гр. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня» м. Сміла дорученням Уманського РУП ГУНП в Черкаській області «Про відрядження (супровід) з КНП «Уманська психіатрична лікарня» до КНП «Черкаська психіатрична лікарня» м. Сміла хворого ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 19.10.2022 № 162 було виділено супровід у складі капітана поліції ОСОБА_3 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Близько 12 год. 30 хв. приватним автомобілем Volkswagen Caddy, д.н.з. НОМЕР_1 , разом із водієм та пасажиркою вказаного авто - опікуном та племінником гр. ОСОБА_4 і сестрою психічнохворого громадянина гр. ОСОБА_5 , - отримавши в КНП «Уманська психіатрична лікарня» гр. ОСОБА_2 , капітан поліції ОСОБА_3 та старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вирушили до КНП «Черкаська обласна психіатрична лікарня» ЧОР у м. Сміла Черкаської області, розташувавшись на задньому пасажирському идінні біля вікон, посередині між поліцейськими-гр. ОСОБА_2 . При цьому, як вказано у висновку службового розслідування за фактом вчинення окремими поліцейськими Уманського РУП ГУНП порушень, які мають ознаки дисциплінарного проступку та призвели до травмування останніх, «.. капітан поліції ОСОБА_3 та старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснили, що засобами пасивної безпеки, а саме ременем езпеки не користувались, оскільки їм необхідно було контролювати поведінку психічно хворого ОСОБА_2 та реагувати на можливі зміни, тобто агресію...».

Близько 14 год. 30 хв. біля м. Сміла Черкаської області під час руху автомобіль Volkswagen Caddy, д.н.з. НОМЕР_1 , почало заносити в різні сторони, водій гр. ОСОБА_4 намагався його вирівняти, проте не впорався з кермуванням та з`їхав у кювет праворуч, де автомобіль перевернувся і зупинився.

Внаслідок описаної події старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був травмований. Перша медична допомога йому була надана в КНП «Центральна районна лікарня імені Софії Бобринської» м. Сміла Черкаської області. В цей же день поліцейський був госпіталізований до КНП «Уманська центральна районна лікарня імені Софії Бобринської» м. Сміла Черкаської області. В цей же день поліцейський був госпіталізований до КНП «Уманська центральна районна лікарня» Паланської СР, де протягом періоду з 19.10.2022 по 15.11.2022 він перебував на стаціонарному лікуванні, діагноз «S42.00 - закритий перелом лівої ключиці із заміщенням уламків. ЗЧМТ, струс головного мозку. Забій шийного відділу хребта».

19.10.2022 до ЄРДР внесено дані за № 0000650 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області від 20.10.2022 № 2041 (зі змінами) за рапортом начальника УГІ ГУНП підполковника поліції Бондаренка Т.С. від 19.10.2022 №158рп/48/01-2022 призначено службове розслідування .

Наказом ГУНП в Черкаській області від 20.10.2022 № 2014 (зі змінами відповідно до наказу №2386 від 06.12.2022) створено спеціальну комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку.

За наслідками службового розслідування комісія дійшла висновку:

- службове розслідування за рапортом начальника УГІ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_10 від 19.10.2022 № 158рп/48/01-2022 щодо можливих порушень, допущених окремими працівниками Уманського РУП ГУНП, що мають ознаки дисциплінарного проступку, закінчити.

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п 5.2 б) Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, ч.5 ст.14 Закону України «Про дорожній рух», п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 1, 2 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектор відділу превенції Уманського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_3 , однак керуючись п.11 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, попередити останнього про необхідність дотримання службової дисципліни.

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 5.2 б) Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 №1306, ч.5 ст.14 Закону України «Про дорожній рух», п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та абзаців 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектор сектору превентивної комунікації відділу превенції Уманського РУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , однак керуючись п. 11 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, попередити останнього про необхідність дотримання службової дисципліни.

29.12.2022 т.в.о. начальника ГУНП в Черкаській області затверджено акт Форми Н-1/НПВ №53 спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 19.10.2022 з інспектором сектору превентивної комунікації відділу превенції Уманського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 . Відповідно до вищевказаного акту, спеціальна комісія зі спеціального розслідування нещасного випадку кваліфікувала, що травмування 19.10.2022 інспектора сектору превентивної комунікації відділу превенції Уманського РУП ГУНП в Черкаській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 настало внаслідок учинення ним діяння, яке є дисциплінарним проступком, тому розслідуваний нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

Не погоджуючись з вказаним актом, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною першою статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни й поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, мiжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керiвникiв (частина перша статтi 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно із статтею 2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Пункти 1, 2, 3, 6, 7, 11 частини 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, зобов`язують поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими центрального органу управління поліції, територіальних (міжрегіональних) органів (підрозділів) поліції, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України, врегульована Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05 жовтня 2020 року №705 (далі Порядок №705).

Згідно з визначенням термінів, наведених у пункті 3 розділу I Порядку №705, нещасним випадком є отримання поліцейським під час проходження служби в поліції травми, тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, самогубства, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрус, зсув, повінь, ураган тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працездатності на один день чи більше або смерті, а також зникнення поліцейського.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку №705 спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться протягом одного місяця з дня утворення спеціальної комісії з розслідування нещасного випадку.

Пунктом 3 розділу ІІІ Порядку №705 розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку може бути продовжено керівником органу (підрозділу) поліції, який призначив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, за мотивованим рапортом (доповідною запискою) голови комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку до отримання необхідних матеріалів (експертиз, висновків, постанов, рішень, пояснень тощо) для встановлення обставин і причин нещасного випадку.

Відповідно до пункту 4 розділу III Порядку №705 за результатами розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку складається акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку за формою Н-1 (далі - акт за формою Н-1) (додаток 2).

На підставі вимог пункту 6 розділу III Порядку №705 комісія (спеціальна комісія) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку зобов`язана:

1) провести засідання, на якому розглянути інформацію про нещасний випадок, розподілити функції між членами комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та скласти протокол засідання;

2) провести фотографування, обстежити місце нещасного випадку та скласти протокол огляду місця, де стався нещасний випадок;

3) одержати письмові пояснення потерпілого поліцейського, посадових осіб, поліцейських, свідків нещасного випадку;

4) вивчити наявні документи і матеріали стосовно нещасного випадку та надіслати (за потреби) запити відповідним установам, організаціям, закладам щодо надання інформації про нещасний випадок;

5) визначити вид події та причини, що призвели до настання нещасного випадку, згідно з Класифікатором видів подій, причин, що призвели до настання нещасного випадку;

6) визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

7) визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертиз тощо для встановлення причин настання нещасного випадку;

8) з`ясувати обставини перебування потерпілого поліцейського у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; учинення ним кримінального, адміністративного правопорушення, дисциплінарного проступку, навмисного заподіяння шкоди своєму здоров`ю або самогубства;

9) установити осіб, які порушили вимоги нормативно-правових актів з охорони праці, та розробити заходи із запобігання таким нещасним випадкам;

10) кваліфікувати нещасний випадок відповідно до обставин: у період проходження служби під час виконання службових обов`язків або не пов`язаний з виконанням службових обов`язків;

11) прийняти рішення шляхом голосування членів комісії (спеціальної комісії), у разі рівної кількості їхніх голосів голос голови комісії (спеціальної комісії) вирішальний;

12) скласти акти за формою Н-1 у кількості примірників, визначених рішенням комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку. У разі групового нещасного випадку скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого поліцейського. Акти за формою Н-1 прошиваються та скріплюються печаткою органу (підрозділу) поліції;

13) розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1). У разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку із змістом акта за формою Н-1 підписати акти з відміткою про наявність окремої думки. Окрема думка викладається письмово. В окремій думці член комісії (спеціальної комісії) обґрунтовано викладає пропозиції до змісту акта за формою Н-1 (окрема думка додається до акта за формою Н-1 та є його невід`ємною частиною);

14) передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та примірники актів за формою Н-1 керівникові органу (підрозділу) поліції, що утворив комісію (спеціальну комісію) з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, для їх розгляду та затвердження;

15) додержуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих поліцейських та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку.

Згідно з пунктом 7 розділу III Порядку №705 обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби під час виконання службових обов`язків є:

1) виконання потерпілим поліцейським завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», здійснення діяння з припинення правопорушення у вільний від служби час;

2) вплив на потерпілого поліцейського шкідливих чи небезпечних факторів під час виконання завдань та повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію», унаслідок яких виникло гостре професійне захворювання (отруєння), що підтверджено медичним висновком.

Пунктом 8 розділу III Порядку №705 встановлено, що обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є:

1) діяння потерпілого поліцейського, не пов`язане з виконанням завдань і повноважень поліції, визначених Законом України «Про Національну поліцію»;

2) навмисне спричинення потерпілим поліцейським тілесного ушкодження, іншої шкоди своєму здоров`ю або самогубства (крім випадку доведення особи до самогубства, що доведений судом);

3) учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком;

4) учинення дій під час несення служби потерпілим поліцейським у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (за наявності медичного висновку).

З аналізу вищевикладеного слідує, що Порядком № 705 визначено виключні підстави за настання яких нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби під час виконання службових обов`язків, так і підстави за настання яких нещасний випадок визнається таким, що стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків.

При цьому, обставинами настання нещасного випадку в період проходження служби і не пов`язаного з виконанням службових обов`язків є, зокрема учинення потерпілим поліцейським діяння, яке є кримінальним, адміністративним правопорушенням або дисциплінарним проступком.

Статтею 11 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за іх межі, порушенні обмежень та заборон,визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з положеннями статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази про проведення службового розслідування з метою виявлення в діях позивача дисциплінарного проступку.

Окрім того, відповідно до акту спеціального розслідування нещасного випадку № 53 від 29.12.2022 вчинення дисциплінарного проступку позивачем виразилося в порушенні підпункту б) пункту 5.2 Правил дорожнього руху затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, під час пересування на транспортному засобі користуватися засобами пасивної безпеки (підголовниками, ременями безпеки, де їх установка передбачена конструкцією) (крім пасажирів з інвалідністю, фізіологічні особливості яких унеможливлюють користування ременями безпеки), а на мотоциклі і мопеді - в застебнутому мотошоломі.

Відповідно до статті 15 КУпАП передбачено, що за порушення правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, зазначені особи несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Згідно ч. 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Таким чином, аналіз вищевказаних норм дає підстави стверджувати, що притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відтак, відповідач не надав до суду належних та допустимих доказів, що підтверджують притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності в порядку та у спосіб визначений нормами чинного законодавства.

Таким чином, в огляду на вищевикладене, відповідачем не обґрунтовано порушення позивачем пп. 3 п. 8 розділу ІІІ Порядку № 705.

Тому суд дійшов висновку, що в спірних правовідносинах відповідач допустив порушення закону внаслідок неповного проведення службового розслідування та з`ясування всіх обставин, що мають значення для визначення настання нещасного випадку відповідно до Порядку № 705.

Отже, доводи позивача про протиправність спірного акту є обґрунтованими і для відновлення порушеного права позивача на повне та належне службове розслідування випадку отримання ним травми 19.10.2022 необхідно зобов`язати відповідача повторно його провести з дотриманням вимог Порядку №705 та скласти за його результатом відповідний акт.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є частково обґрунтованими, а вимоги такими, що адміністративний позов належить задовольнити повністю.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Черкаській області - залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: М.І. Кобаль

О.М. Кузьмишина