Справа № 727/530/23
Суддя: Гавалешко П. С.
Дата ухвалення: 2023-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 727/530/23
Провадження № 2-а/727/14/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

головуючого судді Гавалешка П.С.,

за участю секретаря судового засідання Рудої І.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Раздорського Р.А.,

представника відповідача Рачук О.В.,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці Державної митної служби України, про визнання протиправною та скасування постанови в справі про порушення митних правил № 0317/40800/22 від 05.10.2022 року,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Чернівецької митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, якою його визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 300 відсотків несплачених за митними деклараціями митних платежів, що складає 3791 186,98 грн.

В обґрунтування позову, ОСОБА_1 зазначав, що постанова є протиправною, необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки позивач не вчиняв жодних дій щодо подання неправдивих відомостей, а саме заявлення в митній декларації невірної країни виробника походження товару та надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відмості чи неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Таким чином, позивач не вчиняв жодних дій щодо неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, що є обов`язковою ознакою правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, тобто відсутні ознаки суб`єктивної сторони правопорушення.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та наполягав на його задоволенні. Крім того пояснив, що позивач не був належним чином повідомлений про те, що відносно нього має бути складено протокол про адміністративне правопорушення, а також про те, що відносно нього буде розглядатись справа про адміністративне правопорушення, що суттєво порушило право позивача на захист та його право на надання пояснень і доказів по суті справи.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримала відзив на позовну заяву та в задоволенні адміністративного позову просила відмовити у повному обсязі, посилаючись на наведене обґрунтування у відзиві. Зазначила, що матеріалами справи доведена вина позивача у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України і постановою Чернівецькою митницею його було законно визнано винним у вчиненні ним правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши позивача представника позивача, представника відповідача, доводи позову та відзиву, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 07.06.2022 року ФОП ОСОБА_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ), здійснено електронне декларування шляхом подання до відділу митного оформлення №1 митного поста «Чернівці» Чернівецької митниці електронної митної декларації, якій присвоєно №UA408020/2022/016143 та електронні копії товаросупровідних документів (CMR №А120369 від 07.06.2022 року, Invoice №7 від 07.06.2022 року та сертифікат з перевезення EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022), який експортувався на адресу фірми «Odlewni "KAW-MET" Marek Kawinski Spolka z o.o.» Zadabrowie 311, 37-716 Orly, Polska.

Декларування товару здійснено ФОП ОСОБА_1 , (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ).

Для застосування зниженої ставки вивізного мита при експорті відходів та брухту чорних металів позиції 7204 згідно УКТ ЗЕД до країн - членів ЄС в рамках Угоди про асоціацію між Україною та ЄС визначена необхідність підтвердження походження металобрухту шляхом отримання сертифіката з перевезення товару форми EUR. 1. Декларантом ФОП ОСОБА_1 в графі №34 «Країна походження» МД ЕК10АА №UA408020/2022/016143 від 07.06.2022 року зазначено - UA, ставка мита: пільгова», в графі 36 «Преференція» цієї ж МД зазначено код «410 - Товари, що вивозяться з України відповідно до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (стаття 31 Угоди, додаток I-C до глави 1 розділу IV «Торгівля та питання, пов`язані з торгівлею» (спеціальні заходи для вивізного (експортного) мита», в графі №44 цієї ж МД зазначено - «EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022» та розрахунки митних платежів з урахуванням заявленої преференції.

До Чернівецької митниці 08.06.2022 року від УСБ України в Чернівецькій області надійшов лист вих.№75/5/6/4-1026 про можливе переміщення товарів з порушенням митного законодавства ФОП ОСОБА_1 .

З метою перевірки законності застосування пільгового режиму 08.06.2022 року направлено запит №12 до Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД Чернівецької митниці.

Відповідно до службової записки №7.2-15-04-08/343 від 09.06.2022 Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД встановлено, що згідно з листом - роз`ясненнями Державної митної служби від 12.10.2021 №08-4/15-03/7/9451 для застосування зниженої ставки вивізного мита при експорті відходів та брухту чорних металів позиції 7204 згідно УКТ ЗЕД до країн - членів ЄС в рамках Угоди про асоціацію між Україною та ЄС необхідно підтвердити походження металобрухту шляхом отримання у митниці сертифіката з перевезення товару форми EUR. 1.

Відповідно до пункту 1(1) статті 4 Доповнення І до Регіональної Конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 08.11.2017 року №2187-VIII «Про приєднання України до Регіональної конвенції про пан-євро-середземноморські преференційні правила походження» (далі Конвенція) «Товарами, цілком виробленими в Україні є відходи та брухт, одержані в результаті виробничих операцій в Україні».

Так, експортером товару ФОП ОСОБА_1 при отриманні сертифіката з перевезення товару форми EUR.1. надано Довідку від ТОВ «Машзавод» про те, що в процесі виробничої діяльності підприємства виникли відходи (залишки, обрізки, лом) чорних металів, які були реалізовані ФОП ОСОБА_2 , тобто ТОВ «Машзавод» є першим власником металобрухту.

Також, додатково експортером надано Довідку від ТОВ «Машзавод» про те, що підприємство для виробничих потреб закуповує металопродукцію у вигляді гарячекатаного листа, труби, поковки, круга, що підтверджено накладними на закупівлю. В процесі діяльності виникають відходи металобрухту, а саме: кутника (гнутого листа), труби, листа, швелера, круга та інші, які відвантажує для подальшої переробки.

08.06.2022 року посадовими особами Чернівецької митниці в присутності співробітника УСБУ в Чернівецькій області проведено повний митний огляд з частковим вивантаженням товару, який переміщувався на адресу фірми «Odlewni "KAW-MET" Marek Kawinski Spolka z o.o.» Zadabrowie 311, 37-716 Orly, Polska (Польща) від ФОП ОСОБА_1 за МД №UA408020/2022/016143 від 07.06.2022 року. Під час митного огляду були виявлені: флянці, горілки для топки, частини столів, крани, опора, колесо, кришка редуктора, частини стартера, частини електродвигуна, частини шестерні, частини амортизаторів, крюки, куски арматури, куски швелерів, кожух, газові горілки бувші у використанні, про що складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA408020/2022/016143 від 08.06.2022 року.

За результатами митного огляду встановлено, що товар складається з частин машин, агрегатів, механізмів та конструкцій, металопрокату, що вироблені зі сталі та чавуну, покриті іржею, що може свідчити про те, що вказаний металобрухт утворився не в результаті виробничих операцій в Україні.

З огляду на викладене, встановлено, що товар зазначений в сертифікаті з перевезення EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022, не відповідає правилам походження, викладених в Доповненні І Конвенції та не набуває статусу походження з України в рамках Угоди про асоціацію між Україною та ЄС.

Зважаючи на вищезазначене, вказаний сертифікат з перевезення EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022 був анульований.

Чернівецькою митницею оформлено картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA408020/2022/000535. Відділом митного оформлення №1 м/п «Чернівці» до Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД 09.06.2022 року було скеровано службову записку №7.2-28.4-15/173 з метою розрахунку сум митних платежів.

Згідно службової записки від 09.06.2022 року №7.2-15-01-09/345 Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД сума митних платежів за товар по ЕМД №UA408020/2022/016143 становить 128537,96 грн. (експортне мито), що на 126395,66 грн. більше ніж зазначено у вказаній ЕМД.

10.06.2022 р. посадовою особою Чернівецької митниці складено протокол про порушення декларантом митних правил №0317/40800/22 від 10.06.2022 року., тобто вчинено порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ст. 485 МК України.

28.08.2022 року на адресу Державної митної служби України надійшла скарга ОСОБА_1 на постанову Чернівецької митниці від 13.07.2022 у справі про порушення митних правил №0317/40800/22.

14 вересня 2022 року Державною митною службою України розглянуто скаргу на постанову Чернівецької митниці від 13.07.2022 року у справі про порушення митних правил № 0317/40800/22.

За результатами розгляду скарги прийнято рішення про скасування постанови Чернівецької митниці від 13.07.2022 року у справі про порушення митних правил № 0317/40800/22 та надіслано справу про порушення митних правил на новий розгляд до митниці.

Постановою Чернівецької митниці від 05.10.2022 року, ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, а саме 379186,98 України.

Так, процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюється Митним кодексом України, а в частині, що не регулюється ним Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно ч. 1 ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до ч. 9-10 ст. 494 МК України якщо при складенні протоколу особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не була присутня, до протоколу вноситься відповідний запис, який підписується посадовою особою органу доходів і зборів, яка склала протокол, та свідками, якщо вони є, після чого один примірник протягом трьох робочих днів надсилається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою (місце проживання або фактичного перебування).

Протокол вважається врученим у тому числі у разі, якщо особа, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, не перебувала за повідомленою нею або наявною в органах доходів і зборів адресою або місце проживання чи фактичного перебування, повідомлене такою особою, є недостовірним.

Приписами ч. 1-2, 4 ст. 526 МК України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.09.2022 року Чернівецькою митницею направлено лист (вих. № 7.2-20-03-10/1084), в якому повідомлено ОСОБА_1 про те, що розгляд справи про порушення митних правил № 0317/40800/22, розпочатої 10.06.2022 pоку, за ознаками правопорушення передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, відбудеться 05 жовтня 2022 року о 10 годині 00 хвилин в адміністративному приміщенні Чернівецької митниці за адресою: м. Чернівці, вул. Руська 248 м, адмінбудинок Чернівецької митниці.

03.10.2022 року о 10 год. 55 хв. Чернівецькою митницею (вих. № 7.2-20-03-10/1140) повідомлено, ОСОБА_1 , телефон НОМЕР_2 , та його представника адвоката Раздорського Руслана Анатолійовича тел. НОМЕР_3 , про те, що розгляд справи про порушення митних правил №0317/40800/22, розпочатої 10.06.2022 pоку, за ознаками правопорушення передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, відбудеться 05 жовтня 2022 року о 10 годині 00 хвилин в адміністративному приміщенні Чернівецької митниці за адресою: м. Чернівці, вул. Руська 248 м, адмінбудинок Чернівецької митниці. Телефонограму було прийнято, тобто митним органом дотримано вимоги ст. 526 МК України щодо своєчасності сповіщення про місце і час розгляду справи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, а тому у Чернівецької митниці були правові підстави для розгляду вказаної справи без участі позивача.

Як вбачається з оскаржуваної постанови від 05.10.2022 р. №0317/40800/22 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України.

Окремо слід зазначити, щовідповідно до практики рішень Європейського суду з прав людини (зокрема «Нешев проти Болгарії» від 28.10.2004, «Пономарьова проти України») встановлено, що особи мають вживати заходи щоб дізнатись про стан відомого їм провадження.

В рішенні ЄСПЛ у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначено, що сторона зобов`язана демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань. Особа, яка задіяна в ході розгляду відносно неї провадження, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, враховуючи вищенаведене, позивачу було достеменно відомо про адміністративне провадження відносно нього про порушення митних правил, про призначення до розгляду справи, про результати розгляду скарги на постанову митниці.

Згідно з ч. 1 ст. 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Ст. 485 МК України передбачено, що склад вказаного вище правопорушення обумовлює наявність у діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу. Диспозиція цієї статті передбачає спеціальну протиправну мету дій декларанта щодо заявлення неправдивих відомостей - неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру. Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що це правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Відповідно до ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

За положеннями ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з оскаржуваної постанови від 05.10.2022 р. № 0317/40800/22, посадовою особою митного органу, під час митного огляду були виявлені: флянці, горілки для топки, частини столів, крани, опора, колесо, кришка редуктора, частини стартера, частини електродвигуна, частини шестерні, частини амортизаторів, крюки, куски арматури, куски швелерів, кожух, газові горілки бувші у використанні, про що складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA408020/2022/016143 від 08.06.2022 року.

За результатами митного огляду встановлено, що товар складається з частин машин, агрегатів, механізмів та конструкцій, металопрокату, що вироблені зі сталі та чавуну, покриті іржею, що може свідчити про те, що вказаний металобрухт утворився не в результаті виробничих операцій в Україні.

З огляду на викладене, встановлено, що товар зазначений в сертифікаті з перевезення EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022, не відповідає правилам походження, викладених в Доповненні І Конвенції та не набуває статусу походження з України в рамках Угоди про асоціацію між Україною та ЄС.

Зважаючи на вищезазначене, вказаний сертифікат з перевезення EUR.1 №А408.008368 від 07.06.2022 був анульований.

У зв`язку із невиконанням вимог ст. 257 МК України, Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 року №651, та запровадженням справи про порушення митних правил, Чернівецькою митницею оформлено картку відмови у митному оформленні (випуску) товарів №UA408020/2022/000535. Згідно з п.7 ст.16 доповнення 1 Конвенції митні органи, які видають сертифікати з перевезення товару EUR.1, повинні вжити всіх необхідних заходів для перевірки статусу походження товарів, а також для виконання інших умов цієї Конвенції. Для цих цілей вони мають право вимагати будь-яких доказів і здійснювати будь-яку перевірку рахунків експортера та інші перевірки, які вважатимуть доцільними.

Таким чином, не підлягає до застосування преференція по сплаті мита за кодом «410 - Товари, що вивозяться з України відповідно до Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (стаття 31 Угоди, додаток I-C до глави 1 розділу IV «Торгівля та питання, пов`язані з торгівлею» (спеціальні заходи для вивізного (експортного) мита)» згідно МД UA408020/2022/016143 від 07.06.2022 року.

Відділом митного оформлення №1 м/п «Чернівці» до Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД 09.06.2022 року було скеровано службову записку №7.2-28.4-15/173 з метою розрахунку сум митних платежів.

Згідно службової записки від 09.06.2022 року №7.2-15-01-09/345 Управління митних платежів, контролю митної вартості та митно-тарифного регулювання ЗЕД сума митних платежів за товар по ЕМД №UA408020/2022/016143 становить 128537,96 грн. (експортне мито), що на 126395,66 грн. більше ніж зазначено у вказаній ЕМД.

Позивач зазначає, що не мав жодного умислу щодо надання неправдивих відомостей з метою ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, оскільки надав до митного органу усі наявні документи.

Згідно ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності

Згідно ч. 1 ст. 529 МК України, постанова митниці у справі про порушення митних правил може бути оскаржена до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, або до місцевого загального суду як адміністративного суду в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є, в тому числі, відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України, при цьому права громадян не можуть бути скасовані.

У відповідності до ч. 1 ст. 5 КАС встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності (ст. 7 КУпАП).

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З урахуванням наведеного, суд вважає безпідставними доводи позивача про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Докази суду надають учасники справи. У матеріалах адміністративної справи відсутні і за період розгляду справи судом не отримано доказів того, що задекларовані відомості, є достовірними, а висновки митного органу є необ`єктивними.

Суд вважає обґрунтованими твердження Чернівецької митниці про правомірність оскарженої постанови, оскільки ця постанова в справі про порушення митних правил №0317/40800/22 від 05 жовтня 2022 року винесена в межах повноважень, у визначений законодавством спосіб та з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Адміністративне стягнення на позивача накладено в межах санкції ст. 485 МК України.

За таких обставин, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для скасування постанови в справі про порушення митних правил №0317/40800/22 від 05 жовтня 2022 року та закриття провадження у справі, а тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити у зв`язку з їх недоведеністю.

Разом з тим, вирішуючи питання щодо застосування до позивача відповідальності, передбаченої ст. 485 МК України у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, суд враховує рішення Конституційного Суду України № 4-р(II)/2022 від 15 червня 2022 року.

В своєму рішенні Другий сенат Конституційного суду України зазначив наступне.

Конституційний Суд України, розглядаючи питання притягнення осіб до адміністративної відповідальності, зазначав, зокрема: що сталою практикою Європейського суду з прав людини такі адміністративні стягнення, як адміністративний арешт і значні адміністративні штрафи, є співмірними з кримінальним покаранням [рішення у справа хandothers v. The Netherlands від 8 червня 1976 року (заяви №№ 5100/71; 5101/71; 5102/71; 5354/72; 5370/72), Гурепка проти України від 6 вересня 2005 року (заява № 61406/00), Menarini Diagnostics S.R.L. v. Italy від 27 вересня 2011 року (заява № 43509/08)].

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини та враховуючи, що санкція статті 485 Митного кодексу України у вигляді накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів є співмірною з кримінальним покаранням, Конституційний Суд України дійшов висновку, що попередньо сформульовані підходи до розуміння принципу індивідуалізації юридичної відповідальності під час призначення кримінального покарання є застосовними і в межах цього конституційного провадження.

З огляду на наведене, принцип індивідуалізації юридичної відповідальності у процедурі притягнення особи до адміністративної відповідальності на підставі статті 485 МК України має виявлятись не лише в притягненні до відповідальності особи, винної у вчиненні правопорушення, а й у призначенні їй виду та розміру покарання з обов`язковим урахуванням характеру вчиненого протиправного діяння, форми вини, характеристики цієї особи, можливості відшкодування заподіяної шкоди, наявності обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

При обмеженні права власності в інтересах суспільства необхідними є не будь-які менш обтяжливі для прав і свобод осіб заходи, а ті з них, які здатні досягти легітимної мети на тому самому якісному рівні. Тобто законодавець зобов`язаний обирати той вид адміністративного стягнення, який менш обтяжливий для прав і свобод особи у конкретному випадку, і насамперед має визначити адекватну міру адміністративної відповідальності для досягнення її мети, тоді як суди забезпечують індивідуалізацію такої відповідальності залежно від обставин справи у межах законодавчо визначеної санкції [абзац перший підпункту 2.4 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України (Другий сенат) від 21 липня 2021 року № 3-р(II)/2021].

Абзац другий статті 485 МК України в контексті створення ним передумов для недопущення надмірного втручання у право власності особи з метою забезпечення справедливого балансу між вимогами публічного інтересу в захисті митних інтересів та митної безпеки України, з одного боку, та захистом права власності особи з іншого, Конституційний Суд України дійшов висновку, що зазначений припис статті 485 Кодексу не забезпечує бажаної гнучкості в діях та рішеннях органу державної влади під час визначення розміру штрафу щодо правопорушника з урахуванням усіх обставин справи.

Тому, внаслідок застосування оспорюваного припису статті 485 МК України не забезпечується справедливий баланс між вимогами публічного інтересу та захистом права власності особи, а сам цей припис є нормативним підґрунтям для надмірного втручання в гарантоване Основним Законом України право власності.

За наведених обставин, абзац другий статті 485 Митного кодексу України суперечить частинам першій, четвертій статті 41 Конституції України та рішенням Конституційного суду України № 4-р(II)/2022 від 15.06.2022 справа № 3-321/2019(7780/19, 91/21) абзац другий статті 485 Митного кодексу України визнаний неконституційним визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційною) і визначено, що він втрачає чинність через шість місяців з дня ухвалення Конституційним судом України цього Рішення.

Статтею 147 Конституції України встановлено, що Конституційний Суд України вирішує питання, зокрема про відповідність Конституції України законів України. Відповідно до статті 151-2 Конституції України, рішення, ухвалені Конституційним Судом України, є обов`язковими, остаточними і не можуть бути оскаржені.

Таким чином, зазначене рішення Конституційного Суду України від 15.06.2022, набрало законної сили та є обов`язковим.

В пункті 4 рішення Конституційного Суду України від 14.12.2000 №15-рп/2000 (справа про порядок виконання рішень Конституційного Суду України) зазначено, що незалежно від того, наявні чи відсутні в рішеннях Конституційного Суду України приписи щодо порядку їх виконання, відповідні закони, інші правові акти або їх окремі положення, визнані за цими рішеннями неконституційними, не підлягають застосуванню як такі, що втратили чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність.

З аналізу положень законодавства слідує, що підставою для втрати чинності закону у цілому або його частин є визнання єдиним органом законодавчої влади Верховною Радою України такого закону або його окремих положень такими, що втратили чинність, або визнання їх такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) єдиним органом конституційної юрисдикції в Україні Конституційним Судом України, оскільки його рішення належить сприймати як загальнообов`язковий правовий акт, який діє на усій території України та є обов`язковим для виконання усіма суб`єктами права.

Оскільки і в першому, і в другому випадку правовими наслідками є втрата законом чи його частиною чинності, втрата чинності законом (чи частини закону) внаслідок визнання їх неконституційними є тотожними набранню чинності законом, яким скасовується відповідальність.

Тобто у обох випадках у особи з`являється право бути не притягнутим до відповідальності та уникнути негативних наслідків.

Водночас, Конституційний Суд України вказав, що враховує те, що визнання неконституційним абзацу другого статті 485 Митного кодексу України унеможливить притягнення до відповідальності осіб за дії та (або) бездіяльність, спрямовані на неправомірне звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні діяння, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

З огляду на викладене, Конституційний Суд України вважав за доцільне з метою недопущення порушення митних інтересів та митної безпеки України відтермінувати втрату чинності абзацом другим статті 485 Митного кодексу України на шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

КСУ зазначив, що Верховна Рада України з дня ухвалення цього Рішення, але не пізніше шести місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення, має привести нормативне регулювання, встановлене абзацом другим статті 485 Митного кодексу України, що визнаний неконституційним, у відповідність із Конституцією України та цим Рішенням.

Верховна Рада України привела нормативне регулювання, встановлене абзацом другим статті 485 Митного кодексу України, що визнаний неконституційним, у відповідність із Конституцією України та цим Рішенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є: 6) накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом.

Суд констатує, що на момент постановлення оскаржуваної постанови (прим. 29.11.2022) абзац другий статті 485 МК України не втратив свою чинність, так як із резолютивної частини вищевказаного рішення конституційного органу видно, що абзац другий статті 485 Митного кодексу України, визнаний неконституційним, втрачає чинність через шість місяців із дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Разом з тим на момент ухвалення даного рішення, абзац другий статті 485 МК України є нечинним, а відтак суд вважає неприйнятним застосування до особи санкції, яка наразі викладена у зміненій редакції.

Як наслідок, суд приходить до висновку, що накладення на позивача санкції у розмірі 300% несплаченої суми митних платежів, становить надмірне втручання в гарантоване Основним Законом України право власності, яке не забезпечує справедливий баланс між загальними інтересами суспільства й фундаментальними правами позивача захисту права власності.

При цьому, згідно з ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У відповідності до положень п. 4 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Суд зазначає, що в даному випадку не відбулось скасування норми, яка передбачала адміністративну відповідальність, шляхом прийняття закону Верховною Радою України, проте абзац другий статті 485 Митного кодексу України, за яким притягається до відповідальності позивач, втратив чинність внаслідок визнання його неконституційним за рішенням Конституційного Суду України.

Виходячи з засад верховенства права, справедливості та розумності, суд вважає за необхідне змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено, й визначити позивачу захід стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 відсотків несплаченої суми митних платежів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 377, 458, 485, 486, 489, 494, 526 МК України, ст. 58 Конституції України, ст. 286 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Змінити захід стягнення, визначений постановою Чернівецької митниці від 05 жовтня 2022 року № 0317/40800/22 з штрафу розміром 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що склало 379 186,98 грн. на штраф розміром 50 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 63 197,83 (шістдесят три тисячі сто дев`яносто сім) гривень 83 (вісімдесят три) копійок.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення суду складено: 28.07.2023 року

Суддя П.С. Гавалешко