Справа № 380/17567/22
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2023-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2023 рокуЛьвівСправа № 380/17567/22 пров. № А/857/11773/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Курильця А. Р., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №380/17567/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,-

суддя в 1-й інстанції Кузан Р. І.,

час ухвалення рішення 05.06.2023 року,

місце ухвалення рішення м. Львів,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача - Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому просив визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року; зобов`язати відповідача підготувати і надати до ГУ ПФУ у Львівській області нові довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року за відповідною або аналогічною посадою, яку він обіймав на дату звільнення зі служби, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, відповідно.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач оскаржив її в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана ухвала прийнята з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, покликаючись на те, що суд не повинен застосовувати шестимісячний строк звернення до суду, як на підставу відмови у задоволенні позову у справах, пов`язаних з виплатою доходу як складової конституційного права на соціальний захист, до якого належить, зокрема, пенсія. Крім того, покликається на те, що відповідач не заявляв клопотання про залишення позову без розгляду. З врахуванням наведеного просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відзив на апеляційну скаргу відповідачем поданий не був. Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Розгляд справи в апеляційному порядку здійснено в порядку письмового провадження за правилами ст.312 КАС України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а оскаржувану ухвалу - скасувати з таких підстав.

Матеріалами справи підтверджується, що 06 грудня 2022 року позивач звернувся у суд з позовом про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року; зобов`язання відповідача підготувати і надати до ГУ ПФУ у Львівській області нові довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року за відповідною або аналогічною посадою, яку він обіймав на дату звільнення зі служби, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року відповідно.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення в суд.

На виконання вимог ухвали судді 15 грудня 2022 року від позивача надійшла заява про поновлення строку, в обґрунтування якої позивач зазначив, що до середини липня 2022 року йому не було відомо, що він має право на перерахунок пенсії враховуючи розмір прожиткового мінімуму встановленого на кожний календарний рік, оскільки йому не було відомо про прийняття рішення Шостим апеляційним адміністративним судом від 29 січня 2020 року по справі №826/6453/18 та в нього не було обов`язку дізнатися про це рішення, оскільки позивач не був стороною по справі. Відповідач був зобов`язаний самостійно надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нові довідки для перерахунку пенсії. У зв`язку з чим позивач вважає, що ним не пропущено строк звернення до суду.

Ухвалою судді від 08 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; з урахуванням клопотання позивача справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем було пропущено шестимісячний строк на подання позовної заяви, при цьому, у заяві не було наведено жодної причини пропуску строку звернення до суду, які є об`єктивно непереборними, не залежать від його волевиявлення чи пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, тому наявні підстави для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України.

Даючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право у порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно зі ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За змістом ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі, і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Крім того, умовою прийняття позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення доказів поважності причин його пропуску.

За змістом п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ч.1 ст.169 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Крім того, відповідно до положень ч.13, 15 ст.171 КАС України повноваження суду першої інстанції у разі встановлення після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановити ухвалу про залишення заяви без руху та надати строк для усунення її недоліків, і залишення її без розгляду в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Згідно з ч.9 ст.171 КАС України в ухвалі про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, зокрема, зазначається результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до відповідача - Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якому просив визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо не оформлення і не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення позивача станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року; зобов`язати відповідача підготувати і надати до ГУ ПФУ у Львівській області нові довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 29 січня 2020 року та 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року за відповідною або аналогічною посадою, яку він обіймав на дату звільнення зі служби, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", положень постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військовим званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2020 року, 01 січня 2021 року та 01 січня 2022 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30 серпня 2017 року, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року, відповідно.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2022 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення в суд.

На виконання вимог ухвали судді 15 грудня 2022 року від позивача надійшла заява про поновлення строку, в обґрунтування якої позивач зазначив, що до середини липня 2022 року позивачу не було відомо, що він має право на перерахунок пенсії враховуючи розмір прожиткового мінімуму встановленого на кожний календарний рік, оскільки йому не було відомо про прийняття рішення Шостим апеляційним адміністративним судом від 29.01.2020 по справі №826/6453/18 та в нього не було обов`язку дізнатися про це рішення, оскільки позивач не був стороною по справі. Відповідач був зобов`язаний самостійно надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нові довідки для перерахунку пенсії. У зв`язку з чим позивач вважає, що ним не пропущено строк звернення до суду.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 08 березня 2023 року відкрито провадження у цій справі та призначено справу до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

У цій ухвалі судом зазначено, що позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161 КАС України. Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження на стадії відкриття провадження у справі не встановлено.

При цьому, питання поновлення пропущеного строку за клопотанням позивача судом при відкритті провадження у справі не вирішувалося, причини пропуску позивачем строку звернення до суду неповажними не визнавалися.

Разом з тим, ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року позову заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі ч.3,4 ст.123 та п.8 ч.1 ст.240 КАС України, з огляду на пропуск строку звернення до суду.

Колегія суддів зазначає, що процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, позовної заяви. Як у випадку невиконання вимог статті 160 КАС України щодо форми та змісту позовної заяви, так і вимог щодо дотримання строку звернення до суду, зокрема, відсутності відповідного клопотання про його поновлення чи визнання вказаних у ньому причин неповажними, - позовна заява залишається без руху.

З аналізу положень ст.123, 171 КАС України вбачається, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у ч.1-3 ст.123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого строку.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Аналогічним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Колегія суддів зазначає, що залишення позовної заяви без руху - це процесуальна дія, яка застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

При цьому, в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху суд повинен чітко зазначити недоліки такої заяви та встановити спосіб і строк їх усунення.

У разі подання позивачем клопотання про поновлення строку звернення із позовною заявою суд повинен надати йому оцінку та вирішити шляхом визнання/невизнання причин пропуску такого строку поважними/неповажними.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції при відкритті провадження у справі не вирішив питання про поновлення процесуального строку, відмову у його поновленні та не визнавав підстави такого пропуску (не)поважними.

Крім того, системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та які були визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23 вересня 2020 року) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, необхідно застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 січня 2023 року у справі №640/10031/20.

При цьому, колегія суддів враховує, що судом першої інстанції не надано можливості позивачу після відкриття провадження у справі скористатися правом подати заяву, в якій би пропонувалося судом вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

З урахуванням наведеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, оскільки, виявивши факт пропуску позивачем строку звернення до суду, не вчинив дій щодо надання позивачу можливості повідомити про інші причини поважності пропуску строку звернення до суду, тобто діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, залишив адміністративний позов без розгляду передчасно.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що не оцінює поважність наведених позивачем причин пропуску строку звернення до суду, однак дійшла висновку, що суд першої інстанції не дотримався процесуального порядку вирішення питання щодо поважності їх пропуску.

Таким чином, аналізуючи наведені вище правові норми та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів вважає, що у спірних правовідносинах суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву без розгляду, дійшов передчасного висновку.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги щодо скасування ухвали та направлення справи для продовження розгляду в суд першої інстанції є підставними, такими, що спростовують висновки суду першої інстанції з наведених вище мотивів.

Згідно з ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З врахуванням наведених вище правових норм та встановлених фактичних обставин справи у їх сукупності колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, тому оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.242, 243, 246, 250, 310, 312, 315, 317, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Львівського окружного адміністративного суду від 05 червня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі №380/17567/22 скасувати, та прийняти постанову, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. І. Мікула
судді А. Р. Курилець
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 27 липня 2023 року.