Справа № 278/3499/23
Суддя: Дубовік О. М.
Дата ухвалення: 2023-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №278/3499/23
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

27 липня 2023 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О. М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вище вказаною заявою, у якій просить скасувати постанову ЕАС7305363 від 09.07.2023 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Дослідивши позовну заяву та матеріали, додані до неї, суддя дійшов висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на наступне.

Форма та зміст позовної заяви встановлена ст. 160 КАС України.

Так, відповідно до ч. 1 вказаної статті, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до приписів частин 5, 8-9 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» визначено, що у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць складає 2684,00 гривні.

Згідно з ч. ч. 2, 4, 5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Подана ОСОБА_1 позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України; до неї не долучена її копія (для відповідача), а також копії доданих до позовної заяви документів (постанови шо оскаржується, тощо) відповідно до кількості учасників справи, позовна заява не оплачена судовим збором.

Отже позивачу необхідно звернутись до суду з належно оформленою позовною заявою та долучити до неї документи, передбачені ст. 161 КАС України (відповідно до кількості учасників справи). Письмові докази, які будуть долучені до позовної заяви, повинні бути засвідчені відповідно до ст. 94 КАС України.

Позивачу також необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн (2684,00х0,2) та надати до суду докази його сплати, або надати докази наявності пільг зі сплати судового збору відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Разом з тим, у заяві ОСОБА_1 зазначає, що являється інвалідом війни другої групи, що є підставою для звільнення від сплати судового збору, однак доказів на підтвердження зазначеного ніяких не надає.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на таке.

Термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1ст. 4 КАС України).

Згідно зіст. 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Так, розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема, які передбачені ч. 1ст. 121 КУпАП, відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Отже, відповідні працівники органів поліції не є самостійними відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1ст. 121 КУпАП.

Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 по справі № 724/716/16-а.

Незважаючи на те, що за правилами адміністративного судочинства суд має можливість замінити неналежного відповідача під час розгляду справи, така заміна може здійснюватися виключно за згодою позивача (ст. 48 КАС України), а відтак заявлення позову до неналежного відповідача призводить до ускладнення розгляду справи.

Таким чином позивачу слід звернути увагу на зазначене вище, та надати суду позовну заяву з визначеним уточненим колом відповідачів.

Суд, також додатково роз`яснює позивачу право звернутися за безоплатною вторинною правовою допомогою для належної підготовки документів перед подачею до суду.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування постанови залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Дубовік