Справа № 420/4456/23
Суддя: Левчук О.А.
Дата ухвалення: 2023-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4456/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Левчук О.А.,

за участю секретаря Гур`євої К.І.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Ростомова Г.А.

представника відповідача Лисого С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів в частині, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з даним позовом до суду та, змінивши предмет позову, просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 237 від 26.01.2023 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 129 о/с від 13 лютого 2023 року в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 229 о/с від 07 березня 2023 року в частині, що стосується підполковника поліції ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 303 о/с від 22.03.2023 року, в частині, що стосується підполковника поліції ОСОБА_1 ; поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області зарахувавши час вимушеного прогулу до вислуги років; стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.02.2023 р. по день поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, відповідно до наказу № 237, стали три адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст. 130 ч. 1, 185, 122 ч. 1 КУпАП, які складені, відповідно до тексту наказу 04.01.2023 року працівниками УПП в Одеській області ДПП. Далі, вважаючи заздалегідь доведену вину, тільки за фактом складання протоколів, відповідач посилаючись на похідні норми, вважає що ним порушено норми інших нормативно-правових актів. При цьому, замість фактів до основи дисциплінарного провадження були покладені непідтверджені належним чином, а саме рішеннями судів, припущення і підозри в скоєнні адміністративних правопорушень. Таким чином, оскаржувані накази є протиправними, підлягають скасуванню, а позивач поновленню на посаді.

Представником відповідача Головного управління Національної поліції в Одеській області до суду надано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову та викладає обставини, встановлені комісією під час проведення дисциплінарного провадження. Крім того, представник відповідача зазначив, що будь-які докази на підтвердження певних подій або обставин, по подіям учасником яких був позивач з його боку до дисциплінарної комісії не надходило, що свідчить про пасивну поведінку позивача в захисті своїх прав та в перешкоджанні проведенню повного та всебічного службового розслідування. При цьому, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та жодних інкримінацій порушень КУпАП здійснено не було. Інкриміновані порушення позивачу підтверджені поясненнями свідків та відеозаписами. Також, у зв`язку з знаходженням позивача на лікарняному до наказу № 129 о/с були внесені зміни.

Позивачем до суду надано відповідь на відзив, в якій позивач зазначає, що ставлення в провину те, що позивач не допомагав комісії у власному звинуваченні в порушенні дисципліни протирічить правовим та конституційним основам. При цьому, за результатами розгляду протоколів про притягнення його до адміністративної відповідальності були винесені рішення про закриття адміністративних провадження у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Представником відповідача до суду надано заперечення, в яких представник відповідача вказав, що обставини, встановлені в рішеннях судів про закриття адміністративних проваджень дослідженні не вірно та не в повному обсязі. Відповідачу не є важливим яке рішення прийнято судом про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оскільки відповідач притягнув позивача до окремого виду юридичної відповідальності дисциплінарна відповідальність. Під час проведення службового розслідування, дисциплінарною комісією, а в подальшому і керівником, була надана повна та всебічна оцінка зібраним доказам, враховані та проаналізовані всі пояснення, які були отримані від учасників службового розслідування. Надана обґрунтована та об`єктивна оцінка поведінці позивача як поліцейського та керівників на місці подій.

Ухвалою суду від 08 березня 2023 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження.

20 березня 2023 року прийнято ухвалу про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 18 квітня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, прийнято до провадження заяву про заміну предмету позову.

Ухвалою суду від 18 квітня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою суду від 10 травня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 13 червня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, задоволені клопотання про виклик та допит свідків.

В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, просив суд відмовити в його задоволенні.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та проаналізувавши надані докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області.

09 січня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області, з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки щодо можливого порушення службової дисципліни, зокрема неналежного виконання службових обов`язків окремими поліцейськими Одеського РУП № 1 ГУНП в Одеській області, що призвели до порушення Правил дорожнього руху, етики поліцейського, вчинення злісної непокори вимозі поліцейського 04.01.2023 року начальником сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в області М.Ткаченко та керуванні ним з ознаками алкогольного сп`яніння транспортним засобом, а також вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосередніми та прямими керівниками щодо останнього, видано наказ № 49 про призначення службового розслідування (а.с. 151-152 т. 1).

23 січня 2023 року начальником ГУ НП в Одеській області затверджено висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В.Капуляка від 06.01.2023 року, яким запропоновано, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п. 1, 2, 3, 6, 7, 9, 11, 13 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту, п. 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, абз. 3, 8 ч. 2 ст. 16 ЗУ «Про дорожній рух», абз. 2 п. 2 розділу IV, абз. 2 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, п. 1,3, 2.6, пп. «а» п. 2.9 Правил дорожнього руху України, п. 2.1 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, пп. 5.1, 5.9 розділу V функціональних обов`язків, до підполковника поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 501-549 т. 1).

26 січня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області видано наказ № 237, пунктом 1 якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2, 3, 6, 7, 9, 11, 13 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту, п. 1 ч. 1 ст. 18, 64 ЗУ «Про Національну поліцію», п. 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, абз. 3, 8 ч. 2 ст. 16 ЗУ «Про дорожній рух», абз. 2 п. 2, 3 розділу IV, абз. 2 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, п. 1,3, 2.5, пп. «а» п. 2.9 Правил дорожнього руху України, п. 2.1 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, пп. 5.1, 5.9 розділу V функціональних обов`язків, до підполковника поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с. 134-140, 552-558 т. 1).

13 лютого 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області видано наказ № 129 о/с, яким відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) звільнено зі служби в поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, з 14 лютого 2023 року (а.с. 131, 567 т. 1).

07 березня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області видано наказ № 229 о/с, яким внесено зміни до наказу № 129 о/с від 13.02.2023 року (а.с. 23 т. 2).

22 березня 2023 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області видано наказ № 303 о/с, яким внесено зміни до наказу № 129 о/с від 13.02.2023 року, зокрема слова та цифри «з 14 лютого 2023 року» замінено словами та цифрами «з 28 лютого 2023 року». (а.с. 144 т. 1, а.с. 24 т. 2).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЗУ "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Згідно ч. 1 ст. 18 ЗУ "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 ЗУ "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 64 ЗУ "Про Національну поліцію" визначено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно абз. 2 п. 2, 3 розділу IV, абз. 2 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179, незалежно від посади чи звання у відносинах із населенням поліцейський зобов`язаний: бути тактовним та доброзичливим; висловлювати вимоги чи зауваження, що стосуються особи, у ввічливій та переконливій формі; надати можливість особі висловити власну думку; до всіх потерпілих від злочинів або інших правопорушень проявляти повагу, охороняти їх безпеку та право на невтручання в особисте життя. За будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику та допускати дискримінацію в будь-якій формі.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен: бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих; відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України; об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України; заохочувати етичну поведінку; запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування. У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Згідно ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.

Відповідно до п. 1, 2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу; недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування.

Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно п. 1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Верховний Суд в постанові від 22 вересня 2022 року по справі №420/4977/20 зазначив, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно - щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни та має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття начальником ГУНП в Одеській області наказу № 237 від 26.01.2023 року в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 , начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області, слугували матеріали службового розслідування, зокрема висновок службового розслідування від 23.01.2023 року.

Згідно висновку службового розслідування від 23.01.2023 року членами комісії встановлено, що 04.01.2023 після закінчення робочого дня начальник сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_1 святкував свій ювілей 50 років, на якому вживав алкогольні напої. У зв`язку з чим останній скористався послугою «тверезий водій», та невстановлений громадянин на автомобілі підполковника поліції М. Ткаченка «Toyota Solara», рухався в м. Одесі по вул. Отамана Головатого, де поруч із будинком № 57 приблизно о 21:30 був зупинений нарядом УПП «ОКЕАН-304». В ході спілкування поліцейських УПП із водієм та підполковником поліції ОСОБА_2 у останнього виник конфлікт із працівниками УПП, про що підполковник поліції ОСОБА_3 зателефонував та повідомив на спецлінію « 102». Під час конфлікту водій автомобіля «Toyota Solara» запаркував даний автомобіль поруч із вищевказаним будинком та пішов у невідомому напрямку. У свою чергу реагування на дане повідомлення було доручено наряду УПП «ОКЕАН-451» у складі т.в.о. командира роти № 8 батальйону № 2 полку УПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 та інспектора взводу № 1 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП майора поліції ОСОБА_5 , яким під час телефонної розмови із заявником, підполковник поліції ОСОБА_3 повідомив, що самостійно звернеться до УПП для написання скарги на дії поліцейських. У подальшому даним нарядом поліції 04.01.2023 о 22:31 в м. Одесі по вул. Отамана Головатого, 57, було виявлено автомобіль «Toyota Solara», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який рухався по тротуару заднім ходом, чим порушив ПДР. У зв`язку з чим даний автомобіль було зупинено та встановлено, що ним керував підполковник поліції ОСОБА_3 (зафіксовано на відеореєстратор), який перебував поза службою, без табельної вогнепальної зброї, в цивільному одязі. Під час спілкування із водієм у нього було виявлено ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, нестійка хода, тремтіння рук). Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки за допомогою спеціального приладу «Drager» або у комунальному комерційному підприємстві «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» Одеської обласної ради (далі - КНП «ООМЦПЗ» OOP) підполковник поліції М. Ткаченко відмовився. Крім того, ОСОБА_3 почав поводити себе агресивно, на зауваження не реагував, хватав за однострій поліцейських УПП, у зв`язку з чим стосовно нього було застосовано спеціальний засіб «кайданки» та підполковника поліції М. Ткаченка було доставлено до відділення поліції № 2 ОРУП № 1 ГУНП для припинення правопорушення та складання стосовно нього адміністративних матеріалів. У подальшому стосовно М. Ткаченка поліцейськими УПП 04.01.2023 складено протокол про адміністративне затримання, протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 КУпАП, а 05.01.2023 протокол про адміністративне правопорушення за статтею 185 КУпАП та винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, за частиною першою статті 122 КУпАП та накладено штраф у сумі 340 грн.

Вивченням копії постанови по справі про адміністративне правопорушення серії БАР № 6369197 з`ясовано, що 04.01.2023 о 22:31 у м. Одесі, вул. Чорноморського Козацтва, 37, інспектор роти № 8 батальйону № 2 полку УПП лейтенант поліції В. Хлєвний виніс її стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ; посвідчення водія серії НОМЕР_2 ; транспортний засіб «Toyota Solara», державний номер НОМЕР_1 . Згідно фабули встановлено, що 04.01.2023 о 22:31 в м. Одеса, Отамана Головатого, 57, водій ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керував автомобілем Тойота, реєстраційний номер НОМЕР_1 , по тротуару, чим порушив пункт 11.13 ПДР - рух транспортного засобу по тротуарах і пішохідних доріжках. Крім того, вивченням копії протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 305095 з`ясовано, що 04.01.2023 о 23:44 у м. Одесі, вул. Чорноморського Козацтва, 31, інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП старший лейтенант поліції В. Хлєвний склав його стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; громадянина України; місце проживання: АДРЕСА_2 ; особу встановлено: посвідчення водія серії НОМЕР_2 від 08.08.1997; транспортний засіб «Toyota Solara», державний номер НОМЕР_1 . Згідно фабули встановлено, що 04.12.2022 о 22:31 в м. Одеса, вул. Отамана Головатого, 57, водій ОСОБА_1 керував транспортним засобом «Toyota Solara», д.н.з. НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (специфічний запах алкоголю з ротової порожнини, нестійка ході, виражене тремтіння рук). Від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки або у встановленому законом порядку водій ОСОБА_1 відмовився. Також, під час проведення службового розслідування, вивчено матеріали нагрудних відеореєстраторів (бодікамер) посадових осіб УШІ, які зупинили транспортний засіб «Toyota Solara», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням підполковника поліції М. Ткаченка.

У висновку комісії від 23.01.2023 року зазначено, що наполегливі та неодноразові повторювані законні вимоги поліцейських УПП під час виконання ними службових обов`язків з приводу негайного припинення вчинення правопорушення (шарпання поліцейських за однострій, штовхання та розмахування руками) та залишатися на місці подій ОСОБА_3 не виконував, таким чином він вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП. Також, комісія дійшла висновку, що ОСОБА_6 показав цілковите незнання нормативно-правових актів, якими передбачено обов`язок водія та порядок проходження на вимогу поліцейського в установленому порядку медичного огляду, з метою встановлення стану алкогольного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. ОСОБА_6 продемонстрував незнання нормативно-правових актів, які регламентую дотримання дисципліни та законності, оскільки відмовився надавати відповіді на питання комісії відповідно до ст. 63 Конституції України. ОСОБА_6 нехтуючи вимогами законодавства, розуміючи суть своїх дій та передбачену відповідальність замість того, щоб діяти виключно в інтересах держави, дозволив собі вчинити суспільно-небезпечне діяння. Комісія встановила, що ОСОБА_6 своїми діями, пов`язаними з численними порушеннями службової дисципліни, а саме: вчинення суспільно-небезпечного діяння у сфері безпеки дорожнього руху, яке створює потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у керуванні з ознаками алкогольного сп`яніння транспортним засобом; ухиленні від проходження медичного огляду; невиконання законних вимог працівників поліції, а також як працівник поліції ставився зневажливо до поліцейських УПП при цивільній особі, чим дискредитував звання поліцейського. Крім того, вказана подія, у разі висвітлення її в засобах масової інформації могла набути суспільного резонансу та негативно вплинути на формування громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності поліції, рівня довіри населення до поліції. Дисциплінарна комісія зазначила про відсутність обставин, які б пом`якшували відповідальність ОСОБА_7 та встановила обтяжуючу обставину вчинення дисциплінарного проступку перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння.

Таким чином, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що підполковник поліції ОСОБА_3 вчинив грубий дисциплінарний проступок, що виразився в порушенні вимог п. 1, 2, 3, 6, 7, 9, 11, 13 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту, п. 1 ч. 1 ст. 18, ст. 64 ЗУ «Про Національну поліцію України», п. 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, абз. 3, 8 ч. 2 ст. 16 ЗУ «Про дорожній рух», абз. 2 п. 3 розділу IV, абз. 2 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, п. 1,3, 2.5, пп. «а» п. 2.9 Правил дорожнього руху України, п. 2.1 розділу ІІ Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, пп. 5.1, 5.9 розділу V функціональних обов`язків, що виразилось в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм діючого законодавства України, ухиленні від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, вчиненні злісної непокори законним розпорядженням поліцейських УПП, перешкоджанні виконання ними службових обов`язків, що призвело до адміністративного затримання, вчинення дій, що підривають авторитет Національної поліції України, порушенні етики поліцейського, використанні ненормативної лексики під час спілкування, висловлювань та дій, що принижують честь і гідність інших працівників поліції, недотриманні законів, правил і норм у сфері забезпечення дорожнього руху, в частині заборони керування транспортним засобом з явними ознаками алкогольного сп`яніння, порушення заборони рухатися транспортним засобом тротуарами, неінформування керівника про подію, перешкоджанні та не сприянні проведенню службового розслідування, порушенні Присяги поліцейського в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Таким чином, з аналізу висновку службового розслідування від 23.01.2023 року слідує, що висновки комісії ґрунтуються на складених щодо ОСОБА_1 протоколах про адміністративне правопорушення за ч. 1 статті 130 КУпАП, за статтею 185 КУпАП, постанові по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, за частиною першою статті 122 КУпАП, відео з бодікамер поліцейських та поясненнях, які надані учасниками подій.

При цьому, суд вважає обґрунтованими доводи відповідача щодо того, що звільнення за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення поліцейського і не пов`язане з кінцевим рішенням у справі про адміністративне правопорушення.

З аналізу положень частини другої статті 5 Дисциплінарного статуту випливає, що притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності є самостійним юридичним наслідком, який настає у разі скоєння ним дисциплінарного проступку.Обставини, що передували притягненню особи до цього виду відповідальності, можуть потягнути за собою настання інших наслідків у вигляді адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, але, це не може слугувати підставою для звільнення працівника поліції саме від дисциплінарної відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 квітня 2019 року по справі №804/1831/16.

Водночас суд, перевіряючи правомірність рішення суб`єкта владних повноважень, має право враховувати преюдиційні обставини, зокрема встановлені в судовому рішенні про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю у діях особи складу правопорушення, передбаченого частиною першою статті 130 КУпАП (з урахуванням водночас наявних у справі доказів та застосуванням необхідних матеріально-правових норм).

Подібного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 21 вересня 2018 року по справі №824/227/17-а, від 25 березня 2020 року по справі №802/1283/17-а.

Судом встановлено, що рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23, визнано протиправною та скасовано постанову серії ЕАР № 6369197 в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 122 КУпАП від 05 січня 2023 року щодо ОСОБА_1 , яка складена інспектором патрульної поліції Управління Патрульної Поліції в Одеській області Департаменту Патрульної Поліції України, лейтенантом поліції Хлевним Володимиром Олександровичем, закрито провадження по справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 122 КУпАП.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20 червня 2023 року по справі № 523/803/23 апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції залишено без задоволення, а рішення Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року - без змін.

Також, постановою Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/2516/23, яка набрала законної сили, закрито провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за відсутністю складу адміністративного правопорушення за порушення ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до ч. 6 ст. 78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

В рішенні Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23, судом встановлено, що 05 січня 2023 року постановою інспектора патрульної поліції УПП в Одеській області ДППУ, лейтенанта поліції Хлевного Володимира Олександровича, серії ЕАР № 6369197 ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КупАП, та було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 гривень. У постанові зазначено, що 04.01.2023р. о 22.31 у м.Одесі, по вул. О. Головатого б. 57, водій ОСОБА_8 керував автомобілем Тойота д/з НОМЕР_1 на тротуарі, чим порушив п. 11.13 ПДР.

В судовому засіданні водій ОСОБА_1 пояснив, що 04 січня 2023р. він святкував свій День народження у ресторані. Враховуючи той факт, що він перебував у стані алкогольного сп`яніння, він вирішити замовити через служби таксі « 838» послугу «тверезий водій». Після того, у ресторан приїхав водій зі служби таксі « 838» ОСОБА_8 , якому він доручив керування автомобілем Тойота SOLARA д/з НОМЕР_1 . Після того, він спільно з водієм приїхали до його місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , однак біля воріт будинку чекав поліцейський, який не давав можливості водію в`їхати до двору, у зв`язку з чим, водій ОСОБА_8 був вимушений запаркувати автомобіль Тойота SOLARA д/з НОМЕР_1 на тротуарі біля будинку АДРЕСА_1 .

Також, в рішенні Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23 зазначено, що вищевказані обставини в судовому засіданні підтвердив свідок ОСОБА_8 , який пояснив, що він працює у службі таксі « 838» та надає послугу «тверезий водій», тобто керуванням транспортним засобом замість водія, який перебуває у стані алкогольного сп`яніння. 04 січня 2023р. йому надали замовлення даної послуги та він прибув до ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », де ОСОБА_1 передав йому керування автомобілем Тойота SOLARA, д/з НОМЕР_1 та пояснив, що автомобіль необхідно доставити за адресою: АДРЕСА_1 . Він сів за кермо автомобіля, та вони вирушили у бік вул. О. Головатого. Однак коли вони під`їхали до будинку АДРЕСА_1 в`їхати до двору будинку він не мав можливості, оскільки перед воротами опинився працівник поліції, який не надав можливості йому в`їхати. У зв`язку з чим, він був вимушений припаркувати автомобіль на тротуарі біля будинку АДРЕСА_1 .

В процесі розгляду справи судом було відтворено відеозапис з відеореєстраторів інспекторів поліції, а саме запис №470618, період часу з 21.48 до 21.55., які підтверджують той факт, що свідок ОСОБА_8 неодноразово намагався проїхати на автомобілі Тойота SOLARA,д/з НОМЕР_1 до двору будинку АДРЕСА_1 , проте не мав можливості, оскільки перед воротами опинився працівник поліції, який не надав можливості йому в`їхати до двору. У зв`язку з чим, він був вимушений припаркувати автомобіль на тротуарі біля будинку АДРЕСА_1 .

Також, в рішенні Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23 зазначено, що в судовому засіданні представник відповідача не надав зрозумілої відповіді щодо дій працівників поліції, які не надали можливості свідку ОСОБА_8 проїхати до двору будинку АДРЕСА_1 . Окрім того, представник поліції не пояснив причин того, що працівники поліції жодним чином не відреагували на залишення та руху автомобіля на тротуарі, а також не склали протокол на водія ОСОБА_8 .

В судовому засіданні також був відтворений відеозапису з відеореєстраторів інспекторів поліції, а саме запис (файл IMG_1231.mp4) з якого убачається, що патрульні поліцейські під час руху по вул. О. Головатого в м.Одесі побачили, що на тротуарі біля будинку АДРЕСА_1 наявний автомобіль у якого працює задній стоп-сигнали.

В той же час, з вищевказаного запису неможливо встановити, що автомобіль рухався, оскільки окрім того, що на автомобілі працювали задні стоп-сигнали, будь-яких інших ознак руху автомобіля не убачається.

В судовому засіданні водій ОСОБА_1 пояснив, що через деякий час, він вирішив забрати речі з автомобілю та вийшов з будинку. В момент коли він забирав речі з автомобілю раптово під`їхав патрульний автомобіль, після чого інспектори поліції пред`явили до нього претензії з приводу керування автомобілем.

Також, в рішенні Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23 зазначено, що в судовому засіданні встановлено, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого рішення, не доведено правомірність винесення оскаржуваної постанови в справі про адміністративне правопорушення, а саме факт того, що 04.01.2023р. о 22.31 у м. Одесі, по вул. О. Головатого б. 57, водій ОСОБА_1 керував автомобілем Тойота д/з НОМЕР_1 на тротуарі. Суд уважає, що саме перебування водія в автомобілі, без наявності доказів руху на тротуарі, не складає об`єктивну сторону адміністративного правопорушення.

Окрім того, суд звернув увагу на те, що саме необґрунтовані дії інспекторів поліції, призвели до того, що автомобіль Тойота д/з НОМЕР_1 залишився на тротуарі.

В постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20 червня 2023 року по справі № 523/803/23 суд зазначив, що виходячи з наданих відповідачем до матеріалів справи відеофайлів ПВР 471003, 471497, зазначених в п.7 вказаної постанови серії ЕАР №6369197 від 05 січня 2023 року, не вбачається руху автомобіля Тойота «SOLARA» д/з НОМЕР_1 по тротуару, оскільки ці відеозаписи являють собою виключно спілкування ОСОБА_1 з представникам патрульної поліції, а не безпосередньо факт виявлення правопорушення.

Крім того, суд наголосив, що вказаний у оскаржуваній постанові п.11.13 Правил дорожнього руху, передбачає саме рух транспортного засобу по тротуарах і пішохідних доріжках, а не знаходження (паркування) на них.

З урахуванням встановлених судом першої інстанції обставин, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого рішення, не доведено правомірність винесення оскаржуваної постанови в справі про адміністративне правопорушення, зокрема, факт того, що саме ОСОБА_1 здійснював рух автомобілем Тойота «SOLARA» д/з НОМЕР_1 по тротуару 04 січня 2023 року о 22:31 год. у м. Одеса, по вул. Отамана Головатого б.57. Адже, сам факт перебування позивача в автомобілі, без наявності відповідних доказів руху на тротуарі, не складає об`єктивну сторону адміністративного правопорушення.

Таким чином, колегія суддів погодилась з висновками суду першої інстанції, що в цьому випадку відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим оскаржувана постанова серії ЕАР №6369197 від 05 січня 2023 року підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю.

Також, в постанові Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/2516/23, яка набрала законної сили, суд встановив, що дослідженим в судовому засіданні записом відеореєстратору з бодікамер інспекторів поліції, відповідно до якого, свідок ОСОБА_8 зазначив, що автомобіль «Тойота» знаходиться на тому ж місці, на якому він його залишив. Суд вказав, що відсутні належні докази того, що ОСОБА_9 керував в стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом.

В постанові Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/2516/23, яка набрала законної сили, суд дійшов висновку про відсутність поставленого у вину патрульною поліцією в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП, у зв`язку із чим, справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, посилання відповідача, як на підставу для притягнення до дисциплінарної відповідальності, на вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст. 122, ч. 1 ст. 130 КУпАП, є неспроможними.

Крім того, щодо посилання відповідача на те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП, суд зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що 05.01.2023 року поліцейськими УПП в Одеській області складено відповідно ОСОБА_1 протокол за вчинення адміністративного правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП (а.с. 410 т. 1).

Згідно протоколу від 05.01.2023 року 04.01.2023 року о 23:30 год. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, виражався нецензурною лайкою, на неодноразове зауваження не реагував, чіплявся за форменний одяг поліцейського, під час затримання чинив супротив. Також, в протоколі вказано, що розгляд справи відбудеться у Суворовському суді м. Одеси.

В п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26.06.92 року зазначено, що згідно зі ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Відповідно до ст. 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 221 КупАП судді районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, 183-1 185-11.

При цьому, матеріали дисциплінарного провадження не містять будь-яких відомостей щодо направлення протоколу до суду та прийняття судом рішення за результатами розгляду протоколу від 05.01.2023 року, в тому числі притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за порушення ст. 185 КупАП.

В той же час, саме по собі складання протоколу від 05.01.2023 року не свідчить про вчинення позивачем адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП.

Крім того, під час судового засідання судом були дослідженні відео з нагрудних відеореєстраторів (бодікамер) посадових осіб Управління патрульної поліції (ID реєстратора 470618, ID реєстратора 471497, ID реєстратора 471003) та відео тривалістю 52 секунди, яке міститься на одному із дисків, щодо подій, які відбувались 04(05).01.2023 року за участю позивача, на підставі яких ґрунтуються висновки дисциплінарної комісії (а.с. 148 т. 1).

Як вбачається з відеозапису, на відео відображене спілкування позивача з патрульними, та зафіксовані окремі штурхання учасниками подій один одного та словесні вираження, в певних випадках в некоректній формі, в тому числі позивача.

При цьому, у висновку комісії від 23.01.2023 року викладені окремі фрази позивача, в тому числі в окремих випадках лайливі, без зазначення контексту розмови позивача та працівників поліції, які були сказані під час тривалого спілкування з працівниками поліції на вулиці взимку у нічний час, без вчинення протягом тривалого часу працівниками поліції з моменту їх прибуття до місця події в установленому порядку дій, передбачених Інструкцією № 1452/735.

З висновку від 23.01.2023 року не вбачається, що комісією взято до уваги те, що працівниками поліції в установленому порядку протягом більш ніж години спілкування з позивачем не зафіксований факт відмови позивача від проходження огляду на стан сп`яніння в присутності двох свідків та не оформлялась форма направлення на огляд у закладі охорони здоров`я, з урахуванням того, що працівники поліції протягом більш ніж години методично повторювали позивачу одне й теж саме питання, отримуючи відповідь на нього, що потягло в подальшому за собою затримання позивача та застосування до нього спецзасобу кайданки. Будь-яких доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 перешкоджав працівникам поліції виконувати дії, передбачені чинним законодавством у разі зупинення автомобіля на місці зупинки транспортного засобу та складати протоколи чи постанову про адміністративне правопорушення, з урахування того, що позивач пред`явив посвідчення водія, ані відеозаписи, ані інші матеріали дисциплінарної справи не містять.

При цьому, з відео з нагрудних відеореєстраторів (бодікамер) посадових осіб Управління патрульної поліції вбачається, що ОСОБА_1 не заперечував факт перебування в стані алкогольного сп`яніння, а вказував на не керування автомобілем, що в подальшому було встановлено рішеннями судів по справах № 523/803/23, № 523/2516/23.

Таким чином, факт затримання позивача та застосування до нього спецзасобу кайданки не може вважатися беззаперечним доказом вини у вчиненні позивачем дисциплінарного проступку, та застосування до нього в подальшому дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, яке є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Також, матеріали дисциплінарного провадження не містять будь-яких доказів на підтвердження дослідження дисциплінарною комісією причинно-наслідкового зв`язку подій, які зафіксовані на відео з ID реєстратора 470618, що потягло в подальшому скаргу з боку позивача на дії працівників поліції, з подальшими подіями, що зафіксовані на відео реєстраторів ID 471497 та ID 471003, про що до Єдиного реєстру досудових розслідувань 06.01.2023 року внесено відомості.

З матеріалів справи, вбачається, що під час службового розслідування відібрані пояснення у ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_1 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ..

При цьому, під час судового засідання були допитані в якості свідків ОСОБА_18 , ОСОБА_4 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 ..

З пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 вбачається, що вони зазначили про некоректну та агресивну поведінку ОСОБА_1 , однак свідки ОСОБА_18 , ОСОБА_14 вказали про стриману поведінку позивача, підхоплення працівниками поліції його за руки та застосування заходів примусу.

Разом з тим, матеріали дисциплінарного провадження не містять будь-яких висновків та доводів щодо надання дисциплінарною комісією переваги свідченням одних учасників подій, над іншими, та не містять співставлення таких свідчень один з одним.

Таким чином, висновок службового розслідування не містить повного та об`єктивного дослідження скоєння позивачем дисциплінарного проступку, комісією в повній мірі не встановлено обставин, за яких його скоєно та які були підставою для призначення службового розслідування, як і не містить повного дослідження причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Висновок службового розслідування не відповідає критерію обґрунтованості, повноти та всебічного вирішення і встановлення обставин, що підлягали дослідженню.

Доводи відповідача про те, що позивач перешкоджав та не сприяв проведенню службового розслідування щодо нього суд не приймає до уваги, оскільки надання пояснень під час проведення службового розслідування є правом, а не обов`язок особи. При цьому, ст. 63 Конституції України чітко визначено, що особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом. Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що позивач перешкоджав проведенню службового розслідування, відповідачем, суб`єктом владних повноважень суду не надано.

Також, суд вважає неспроможними посилання дисциплінарної комісії у висновку службового розслідування на те, що вказана подія, у разі висвітлення її в засобах масової інформації могла набути суспільного резонансу та негативно вплинути на формування громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності поліції, рівня довіри населення до поліції, оскільки вказані доводи ґрунтуються на припущеннях.

Згідно службової характеристики, яка наявна в матеріалах справи, підполковник поліції ОСОБА_1 службу в органах внутрішніх справ проходив з березеня 1994 по листопад 2015 року. З листопада 2015 року проходить службу в Національній поліції, на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області з лютого 2021 року. за час проходження служби зарекомендував себе з позитивного боку, як дисциплінований, ініціативний та вимогливий керівник. До виконання службових обов`язків відноситься сумлінно, проявляючи при цьому розумну ініціативу та наполегливість. Працює не рахуючись з особистим часом. Завжди вміє виділити в роботі головне і прямувати зусилля на виконання поставленого завдання. Вболіває за результат свої праці, розпочату роботу завжди доводить до завершення. Прагне до вдосконалення службової дисципліни, до виконання доручень керівництва відноситься відповідально. Порушень дисципліни та законності не допускає. Здатний швидко приймати правильні рішення. На критику в свою адресу реагує правильно, робить належні висновки. Користується авторитетом в колективі. Морально стійкий. У побуті скромний. Зовнішній вигляд охайний, у стройовому відношенні підтягнутий, табельною вогнепальною зброєю та заходами самооборони володіє добре. Державною мовою володіє (а.с. 438 т. 1).

При цьому, всупереч вимог пункту 8.3. Інструкції №230, в описовій частині висновку службового розслідування не обґрунтовано в достатній мірі тяжкість наслідків можливого проступку з огляду на застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу, не надано оцінку обставинам щодо відсутності діючих дисциплінарних стягнень у позивача та позитивної характеристики.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, саме відповідач, суб`єкт владних повноважень, згідно приписів КАС України, повинен довести правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо.

При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули адміністративних протоколів, не є достатнім, щоб вважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування поясненнями та документами.

Також, наявність складених щодо позивача протоколів та постанови не є достатньою та самостійною підставою для висновків щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни, позаяк рішення по адміністративному провадженню не може свідчити про наявність чи відсутність вини особи у скоєні дисциплінарного проступку або самого факту скоєння такого проступку.

При цьому, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за порушення ч. 1 ст. 130 КУпАП, закрито постановою Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/2516/23, яка набрала законної сили, за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Постанова серії ЕАР № 6369197 в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 122 КУпАП від 05 січня 2023 року щодо ОСОБА_1 скасована рішенням Суворовського районного суду м. Одеси від 16 березня 2023 року по справі № 523/803/23, яке набрало законної сили.

Крім того, самого лише посилання на загальні вимоги Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції та Правил етичної поведінки поліцейських недостатньо для належного обґрунтування рішення про застосування щодо позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби.

За таких підстав, відповідачем, суб`єктом владних повноважень, за наслідком проведення службового розслідування, не доведено факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку та, відповідно, підстав для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 237 від 26.01.2023 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції прийнято необґрунтовано та без урахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття.

При цьому, з огляду на протиправність наказу № 237 від 26.01.2023 року, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 129 о/с від 13 лютого 2023 року в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції, зі змінами, внесеними до цього наказу наказами № 229 о/с від 07 березня 2023 року, № 303 о/с від 22.03.2023 року, також є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 09 січня 2013 року у справі «Волков проти України», звертаючи увагу на необхідність поновлення особи на посаді як способу відновлення порушених прав, зазначив, що рішення суду не може носити декларативний характер, не забезпечуючи у межах національної правової системи захист прав і свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права має бути адекватним наявним обставинам та виключати подальше звернення особи до суду за захистом порушених прав.

Згідно п. 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.93 року № 58, днем звільнення вважається останній день роботи.

За таких підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області з 01.03.2023 року.

При цьому, оскільки суд дійшов висновку про необхідність поновлення позивача з 01.03.2023 року (наступний день після звільнення), саме з цієї дати позивач вважається таким, що продовжує проходити службу, а тому відсутні підстави для зобов`язання Головного управління Національної поліції в Одеській області зарахувати час вимушеного прогулу до вислуги років.

Згідно п. 6 розділу ІІІ Порядку № 260 поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Відповідно до п.2 Порядку №100 середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

Згідно п.5 Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є розрахована згідно з абзацом першим пункту 8 цього Порядку середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника.

Пунктом 8 Порядку №100 встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Таким чином, суд дійшов висновку про необхідність стягнення на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 01.03.2023 року по 20.07.2023 року у розмірі 84636,26 грн. (142 днів х 596,03 грн.).

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

На підставі вищевикладеного, розглянувши справу на підставі наданих доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 237 від 26.01.2023 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 129 о/с від 13 лютого 2023 року в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції; поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області з 01.03.2023 року; стягнення з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 84636,26 грн. (вісімдесят чотири тисячі шістсот тридцять шість гривень 26 копійок), з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів. В задоволенні решти позовних вимог слід відмовити.

Відповідно до п.2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді яку він обіймав на час звільнення та виплати грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць - підлягає негайному виконанню.

Керуючись ст. ст. 2, 6, 8, 9, 12, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 371 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (, адреса місцезнаходження: 65014, м. Одеса, вул. Академіка Філатова, 15-А) про визнання протиправними та скасування наказів в частині, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 237 від 26.01.2023 року в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 129 о/с від 13 лютого 2023 року в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області з 01.03.2023 року.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 84636,26 грн. (вісімдесят чотири тисячі шістсот тридцять шість гривень 26 копійок), з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору моніторингу відділу поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області з 01.03.2023 року та в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць в сумі 18476,96 грн. (вісімнадцять тисяч чотириста вісімдесят шість гривень 96 копійок), з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

Рішення може бути оскаржено в порядку та в строки встановлені ст. ст. 295, 297 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 31 липня 2023 року.

Суддя О.А. Левчук