Справа № 520/122/23
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2023-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 рокуЛьвівСправа № 520/122/23 пров. № А/857/8554/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Ніколіна В.В., Довгополова О.М.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу Національного заповідника «Софія Київська» на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2023 року (судді Кафарського В.В., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Івано-Франківськ, повний текст рішення складено 13.04.2023) у справі № 520/122/23 за позовом Національного заповідника «Софія Київська» до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Національний заповідник «Софія Київська» 03.01.2023 звернувся в суд з позовом до Північно-Східного офісу Держаудитслужби в особі відокремленого структурного підрозділу Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Луганській області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2022-01-21-009964-b, затверджений начальником управління ОСОБА_1 13.12.2022 (замовник, який здійснив закупівлю: Національний заповідник «Софія Київська»; предмет закупівлі: « 79710000-4 Охоронні послуги» (Охорона об`єктів Національного заповідника «Софія Київська», пам`ятка національного значення (охоронний номер 260097/1) - будівля «Гостинний двір» (літ. «А») (реєстраційний номер 000, м. Київ, площа Контрактова, 4).

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2023 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погодившись з прийнятим рішенням Національний заповідник «Софія Київська» оскаржив його в апеляційному порядку, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов, апеляційну скаргу мотивовано тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права. Вказує, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі за ідентифікатором UА-2022-01-21-009964-b є протиправним, оскільки моніторинг закупівлі здійснений відповідачем поза межами встановлених повноважень, зміст зобов`язання щодо усунення порушення у сфері публічних закупівель, яке міститься у висновку, є неконкретним, не чітким, а рекомендації щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень суперечать вимогам Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, відповідно до частини 4 статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно із частиною 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.06.2023 призначено апеляційний розгляд в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що згідно інформації електронної системи публічних закупівель Prozorro (адреса ресурсу: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-01-21-009964-b), 21.01.2022 Національний заповідник «Софія Київська» оголосив процедуру відкритих торгів UA-2022-01-21-009964-b на закупівлю за видом предмету закупівлі: Послуги, Класифікатор та його відповідний код: ДК 021:2015:79710000-4: Охоронні послуги; Опис окремої частини або частин предмета закупівлі 3648 людино-година « 79710000-4 Охоронні послуги» (Охорона об`єктів Національного заповідника «Софія Київська», пам`ятка національного значення (охоронний номер 260097/1) - будівля «Гостинний двір» (літ. «А») (реєстраційний номер 000, м. Київ, площа Контрактова, 4). Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг: 01001, Україна, м. Київ, місто, площа Контрактова, 4. Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг: 23 січня 2022 - 01 березня 2022. ДК 021:2015: 79710000-4 - Охоронні послуги. Очікувана вартість визначена 656640,00 гривень.

Зважаючи на необхідність своєчасного отримання охоронних послуг (послуг з охорони об`єкта) та недопущення створення ситуації, яка становить загрозу для роботи Замовника, прийнято рішення щодо застосування переговорної процедури закупівлі на підставі абзацу 4 пункту 2 частини 2 статті 40 Закону України «Про публічні закупівлі» з Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві через відсутність конкуренції з технічних причин, яка має бути документально підтверджена замовником, внаслідок чого роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання.

Позивачем 21.01.2022 опубліковано протокол переговорів №21/01 та повідомлення про намір укласти договір (під час застосування переговорної процедури) UA-2022-01-21-009964-b з Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві ().

08.02.2022 між Національним заповідником «Софія Київська» (Замовник) та Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві (Виконавець) укладено Договір про закупівлю послуг за державні кошти №24 строком дії з 23.01.2022 до 01.03.2022 (пункт 10.1. Договору) (а. с. 24-30).

Вказаний договір опубліковано замовником у визначеному Законом порядку.

Згідно пункту 4.1. Договору про закупівлю послуг за державні кошти від 08.02.2022 №24, розрахунки за надані послуги здійснюються у безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів в національній валюті України на поточний рахунок Виконавця протягом 7-ми (семи) банківських днів з дня підписання Сторонами Акту прийому-здачі наданих послуг

Пунктом 5.4. укладеного договору встановлено, що послуги за цим Договором вважаються наданими належним чином та у повному обсязі після підписання Сторонами Акту прийому-здачі наданих послуг.

Водночас пункт 5.5. цього ж Договору встановлює, що належним чином оформлений Акт прийому-здачі наданих послуг щомісяця не пізніше 3 (третього) числа місяця, наступного за місяцем, в якому надавались послуги, надається Виконавцем уповноваженому представнику Замовника. Замовник протягом п`яти робочих днів з моменту отримання відповідного Акту прийому-здачі наданих послуг підписує його або направляє Виконавцю мотивовану відмову від підписання. Якщо протягом 5 (п`яти) робочих днів Замовник не підписав Акт прийому-здачі наданих послуг та не подав письмової вмотивованої відмови від підписання, послуги вважаються наданими Виконавцем у повному обсязі.

Пунктом 10.3. зазначеного Договору передбачено, що, закінчення терміну дії/строку дії Договору не звільняє Сторони від виконання тих зобов`язань, що лишились невиконаними.

Згідно з платіжним дорученням від 07.04.2022 №130 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 та акту від 14.03.2022 №000000216 в розмірі 639 360,00 гривень (а. с. 33).

Відповідно до платіжного доручення від 07.04.2022 №131 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 та акту від 06.04.2022 №000000270 в розмірі 17280,00 гривень (а. с. 34).

На підставі наказу від 30.11.2022 №23-З «Про початок моніторингу закупівель» Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області проведено моніторинг закупівлі з охорони об`єктів Національного заповідника «Софія Київська», пам`ятка національного значення (охоронний номер 260097/1) - будівля «Гостинний двір» (літ. «А») (реєстраційний номер 000, м. Київ, площа Контрактова, 4) Національного заповідника «Софія Київська» ДК 021:2015:79710000-4: охоронні послуги інформацію опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі закупівель Prozorro за номером ID: UA-2022-01-21-009964-b, про що опубліковано 01.12.2022 повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Відповідачем 02.12.2022 опубліковано Запит про надання пояснень щодо інформації про стан виконання договору від 08.02.2022 №24 (в частині розрахунків та надання послуг), укладеного з Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві. При цьому зазначено, що до пояснень необхідно долучити їх документальне підтвердження.

Національним заповідником «Софія Київська» 07.12.2022 опубліковано Відповідь замовника на пояснення, у якій зазначено, що відповідно до п.5.4. укладеного договору від 08.02.2022 №24 «Послуги за цим Договором вважаються наданими належним чином та у повному обсязі після підписання Сторонами Акту приймання-передачі наданих послуг». Відповідно до п. 4.2. Договору «Розрахунки за надані послуги здійснюються на підставі підписаного (-их) Сторонами Акту (-ів) приймання-передачі наданих послуг в межах передбачених кошторисних призначень на відповідний період». Сторонами був підписаний Акт звірки взаєморозрахунків за надані послуги згідно умов Договору. Додатково зазначено, що вказаний Договір виконаний сторонами в частині розрахунків та надання послуг тощо без порушень норм чинного законодавства України з врахуванням листа Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 та Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», а також до зазначеної відповіді долучено Акт №-000000216 прийому-здачі наданих послуг за лютий 2022 року, Акт №-000000270 прийому-здачі наданих послуг за березень 2022 року та лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1

Начальником Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області Жихар Т. І. 13.12.2022 затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2022-01-21-009964-b (а. с. 16-18).

У пункті 1 «Дата закінчення моніторингу процедури закупівлі та інформація про результати моніторингу процедури закупівлі в розрізі стадій проведення процедури закупівлі» констатуючої частини оскаржуваного висновку вказано, що під час моніторингу встановлено, що Замовником в електронній системи закупівель 06.12.2022 оприлюднено звіт про виконання Договору (що перевищує двадцять робочих дні), чим порушено вимогу, визначену пунктом дванадцятим частини першої статті 10 Закону № 922.

У пункті 2 «Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення, (порушень) законодавства» констатуючої частини зазначеного висновку зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства щодо оприлюднення інформації про закупівлю, встановлено порушення вимог пункту дванадцятого частини першої статті 10 Закону № 922.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», позивача зобов`язано здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону № 922 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погодившись з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі, позивач звернувся за захистом порушеного права до суду із даним позовом.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною 1 статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» № 2939-XII від 26.01.1993 (далі - Закон № 2939-XII) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Статтею 5 Закону № 2939-ХІІ визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної аудиторської служби України» № 868 від 28.10.2015 утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016, передбачено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

При цьому, підпунктом 3 пункту 4 вказаного Положення встановлено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель. А згідно з пунктом 7 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Згідно із пунктом 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23 (зі змінами), у складі Північно-східного офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно. На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників.

Підпунктом 2 пунктом 4 зазначеного Положення передбачено, що Управління відповідно до покладених на нього завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до підпунктів 2, 4, 13, 16 пункту 10 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, начальник управління організовує та забезпечує виконання своїх повноважень відповідно до актів законодавства, наказів Держаудитслужби та Офісу, а також доручень керівництва Держаудитслужби та Офісу; забезпечує проведення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; підписує накази управління; затверджує висновок про результати моніторингу закупівлі.

Як встановлено судом, моніторинг процедури закупівлі UА-2022-01-21-009964-b « 79710000-4 Охоронні послуги» (Охорона об`єктів Національного заповідника «Софія Київська», пам`ятка національного значення (охоронний номер 260097/1) - будівля «Гостинний двір» (літ. «А») (реєстраційний номер 000, м. Київ, площа Контрактова, 4), очікуваною вартістю 656 640,00 грн, здійснено на виконання доручення Держаудитслужби від 05.09.2022 №003100-18/6851-2022 (а. с. 104-144), відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25.12.2015 (далі - Закон № 922-VIII) моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Своєю чергою, за змістом частини 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (частина 2 статті 8 Закону № 922-VIII).

Згідно з частиною 3 статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Частиною 4 статті 8 згаданого Закону встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

При цьому, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (частина 5 статті 8 вказаного Закону) .

Відповідно до частин 6 та 7 статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За правилами частини восьмої статті 8 цього Закону, замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Разом з тим, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження (частина 10 статті 8 Закону № 922-VIII).

Відповідно до частини 19 статті 8 Закону № 922-VIII, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Суд зауважує, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення визначаються наказом Міністерства фінансів України № 552 від 08.09.2020, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241.

При цьому, пунктами 3-5 розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі передбачено, що висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг. Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.

Предметом спірних правовідносин є порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, зафіксовані в оскаржуваному висновку, які підлягають аналізу та оцінці судом.

Відповідно до пунктів 1, 2 констатуючої частини оскаржуваного Висновку вказано, що під час моніторингу встановлено, що Замовником в електронній системи закупівель 06.12.2022 оприлюднено звіт про виконання Договору (що перевищує двадцять робочих дні), чим порушено вимогу, визначену пунктом дванадцятим частини першої статті 10 Закону № 922. За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства щодо оприлюднення інформації про закупівлю, встановлено порушення вимог пункту дванадцятого частини першої статті 10 Закону № 922.

Відповідно до частини 1 статті 44 Закону №922-VIII за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до абзацу 12 частини 1 статті 10 Закону №922-VIII передбачено, що звіт про виконання договору про закупівлю оприлюднюється протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.

Приписами частини 2 статті 19 Закону №922-VIII встановлюється, що звіт про результати проведення закупівлі автоматично формується електронною системою закупівель та оприлюднюється протягом одного дня після оприлюднення замовником договору про закупівлю в електронній системі закупівель або відміни тендеру/спрощеної закупівлі, або визнання тендеру таким, що не відбувся.

Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель передбачена «Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 №1082.

Відповідно до вказаного Порядку датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

Оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.

Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.

Орган оскарження та органи державного фінансового контролю із застосуванням кваліфікованого електронного підпису безоплатно отримують доступ до автоматизованого робочого місця шляхом їх реєстрації адміністратором в електронній системі закупівель.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивачем-апелянтом сформовано звіт про виконання договору про закупівлю UA-2022-01-21-009964-b -06.12.2022.

Водночас, зазначено строк дії за укладеним договором 08.02.2022 - 01.03.2022, а згідно з платіжними дорученням від 07.04.2022 №130 та №131 Національним заповідником «Софія Київська» здійснено оплату за послуги з охорони згідно договору від 08.02.2022 №24 07.04.2022.

Таким чином колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що Національним заповідником «Софія Київська» порушено, встановлений законодавством, строк на оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю, а доводами апеляційної скарги не спростовується наявне порушення.

Щодо посилань позивача в суді першої інстанції на те, що при складанні оскаржуваного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі не враховано Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України «Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану України» від 24.02.2022 №2102-ІХ (зі змінами) та лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, суд зазначає наступне.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб (пункт 3). Крім того, підпунктом 2 пункту 4 вказаного Указу постановлено Кабінет Міністрів України невідкладно забезпечити фінансування та вжити в межах повноважень інших заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України, який продовжувався; Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб; Указом Президента України від 18.04.2022 № 2593/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб; Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21.11.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 06.02.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 строком на 90 діб.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII, воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно листа Торгово-промислова палата України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 (далі ТПП) засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Враховуючи це, ТПП України підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Таким чином, починаючи з 24.02.2022 в Україні існували форс-мажорні обставини.

Однак Національний заповідник «Софія Київська» не надав ні відповідачу, ні суду доказів, які б підтверджували поважність причин, внаслідок дії форс-мажорних обставин, недотримання позивачем строку оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Надаючи оцінку доводам сторін щодо способу усунення порушень, суд виходить із того, що пунктом 3 констатуючої частини оскаржуваного висновку Управління зобов`язало замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону № 922 та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Пунктом 5 частини 7 статті 8 Закону №922 визначено, що у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Зазначені норми права надають органу державного фінансового контролю повноваження щодо зазначення у висновку про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель і не встановлюють конкретного переліку заходів (варіантів поведінки), спрямованих на усунення таких порушень. Конкретний захід (варіант поведінки), спрямований на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю визначає самостійно відповідно до наданих йому повноважень.

Колегія суддів вважає, що недодержання замовником порядку оприлюднення інформації про закупівлю, порушення частини 10 статті 3, частини 3 статті 10 Закону, пункту 8 Порядку № 1082, є такими порушеннями законодавства у сфері публічних закупівель, які неможливо усунути, що у відповідності до пункту 2 частини 1 статті 32 Закону №922-VIII є підставами для відміни тендеру. Отже, зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Колегія суддів звертає увагу на те, що в констатуючій частині висновку відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, з урахуванням характеру порушення, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Щодо посилання позивача на постанови Верховного Суду від 05.03.2020 у справі №640/467/19, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19 та від 26.05.2022 у справі №480/496/19, колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції, що наведені висновки Верховного Суду ґрунтувалися на фактичних обставинах справи та відповідним їм правовідносинам, які сутнісно відрізняються від тих, які зазначаються у даній справі та регулюються різними нормами та різними редакціями Закону, а саме у вказаних постановах Верховного Суду розглядалися процедури закупівлі проведені під час дії Закону №922 у редакції до 19.04.2020 року. Крім того, у вищезазначених постановах надавалась оцінка обґрунтованості висновків Держаудитслужби в зобов`язальній частині містилось зобов`язання щодо усунення порушення законодавства в сфері публічних закупівель. Тоді як, в оскаржуваному висновку у зобов`язальній частині стосується вчинення заходів направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема, шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин виявлених порушень, так і їх правової кваліфікації, є вірним та відповідає матеріалам справи, а в органу державного фінансового контролю наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених під час перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки. Відтак, вимога в частині стягнення збитків не потребує перевірки її законності та судового втручання в межах розгляду цього позову.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановами Верховного Суду від 28.02.2020 у справі №1340/5972/18, від 26.10.2022 у справі № 420/693/21, від 10.11.2022 у справі № 200/10092/20-а, від 17.11.2022 у справі № 620/6135/20, від 24.01.2023 у справі № 280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21, які в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України враховуються апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

Враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини колегія суддів дійшла висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, а суд першої інстанції ухвалив судове рішення з дотриманням вимог матеріального та процесуального права, апеляційна скарга позивача не спростовує правильність доводів, яким мотивовано судове рішення, а зводиться по суті до переоцінки проаналізованих судом доказів та не дає підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими, тому задоволенню не підлягає.

Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до статті 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національного заповідника «Софія Київська» залишити без задоволення.

Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2023 року у справі № 520/122/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Ніколін

О.М. Довгополов

Повний текст постанови складено 24.07.2023