Справа № 160/13273/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 липня 2023 року Справа №160/13273/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпро клопотання військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в закритому судовому засіданні, клопотання про залучення третьої особи у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

14.06.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла сформована 13.06.2023 року через систему «Електронний суд» позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , в якій представник позивача просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про відмову у виплаті додаткової винагороди в розмірі до 100 000 грн. ОСОБА_1 за безпосередню участь у забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії у складі оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за період з 13.06.2022 року по грудень 2022 року в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах у відповідності до приписів Постанови Кабінету Міністрів України "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" від 28.02.2022 року № 168;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) нарахувати та виплатити додаткову винагороду в розмірі до 100 000 грн. ОСОБА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , за безпосередню участь у забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії у складі оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за період з 13.06.2022 року по грудень 2022 року в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах у відповідності до приписів Постанови Кабінету Міністрів України "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" від 28.02.2022 року №168.

Означені позовні вимоги вмотивовані протиправною бездіяльністю військової частини НОМЕР_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про відмову у виплаті додаткової винагороди в розмірі до 100 000 грн. ОСОБА_1 за безпосередню участь у забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії у складі оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за період з 13.06.2022 року по грудень 2022 року в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах у відповідності до приписів Постанови Кабінету Міністрів України "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" від 28.02.2022 року № 168.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.06.2023 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду із позовною заявою. В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про розгляд справи в закритому судовому у засіданні відмовлено. Клопотання представника позивача ОСОБА_2 про витребування доказів задоволено частково. Витребувано у військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 ; ЄДРПОУ НОМЕР_2 ), військової частини НОМЕР_4 (ЄДРПОУ НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ), Командування Сухопутних військ Збройних Сил України (вул. Дегтярівська, 19, м. Київ, 04119) документальне підтвердження безпосередньої участі ОСОБА_1 у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії у період здійснення зазначених дій або заходів у період з 13.06.2022 року по грудень 2022 року, а саме: інформацію стосовно участі ОСОБА_1 у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії у складі Оперативно-стратегічного угруповання військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; належним чином засвідчені копії наказів (витягів з наказів) Командувача оперативно-стратегічного угруповання війська " ІНФОРМАЦІЯ_1 " або інших військових частин, угруповань підпорядкованих вам, усіх документів, врахованих під час їх прийняття, в тому числі, але не виключно, матеріалів службових перевірок, табелів термінових донесень, тощо, які складались відносно ОСОБА_1 ; належним чином засвідчену копію витягу з наказу Командувача угрупування об`єднаних сил (по стройовій частині) №109/дск від 10.06.2022 року; належним чином засвідчену копію витягу з наказу Командувача оперативно-стратегічного угрупування військ « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (по стройовій частині) №4/дск від 13.06.2022 року; належним чином засвідчені копії всіх бойових наказів (бойових розпоряджень) чи витяги з них, які складались відносно ОСОБА_1 ; належним чином завірені копії журналу бойових дій (вахтовий, навігаційно-вахтовий, навігаційний журнал) або журналу ведення оперативної обстановки або бойове донесення (підсумкове, термінове, позатермінове) або постова відомість (під час охорони об`єкта, на який було здійснено збройний напад) відносно ОСОБА_1 ; належним чином завірені копії рапортів (донесення) командира підрозділу (групи) про участь ОСОБА_1 (у тому числі з доданих або оперативно підпорядкованих підрозділів) у бойових діях, у виконанні бойових (спеціальних) завдань; належним чином засвідчену копію бойового розпорядження Головнокомандувача Збройних сил України від 09.06.2020 року №3912; належним чином засвідчену копію листа начальника СКП - ЗН А та ППО з БУ від 12.06.2022 року №350/173/79 дск/скп (вх. №63/ОСУВ/дск від 13.06.2022 року. Зобов`язано подати до суду інформацію та її документальне підтвердження про те, чи містять витребувані судом письмові докази відомості з грифом секретності «Таємно», «Для службового користування», тобто віднесення означених письмових доказів до державної таємниці чи іншої таємниці. В решті вимог клопотання про витребування доказів відмовлено. Зобов`язано витребувані судом докази подати до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (також шляхом направлення на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду (; ) ) у строк до 20.07.2023 року. Судом попереджено про можливість застосування судом заходів процесуального примусу, зокрема накладення штрафу та винесення окремої ухвали у разі невиконання вимог даної ухвали суду.

24.07.2023 року від військової частини НОМЕР_1 до суду надійшов відзив на позовну заяву, до якого були долучені клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в закритому судовому засіданні, клопотання про залучення третьої особи у справі.

Так, щодо клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача як військової частини НОМЕР_4 , суд зазначає наступне.

В обґрунтування вказаного клопотання зазначено, що витребувані судом у військової частини НОМЕР_1 документи відсутні, тому для отримання таких доказів необхідно залучити до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Вирішуючи вказане клопотання відповідача, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 та ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи (ч.ч. 4, 5 ст. 49 КАС України).

Суд зазначає, що учасник може бути залучений до участі у справі в якості третьої особи в тому разі, коли рішення по справі може вплинути на його права, обов`язки, свободи або інтереси.

Обґрунтовуючи необхідність залучення військової частини НОМЕР_4 в якості третьої особи відповідач посилається на те, що витребувані докази перебувають у військової частини НОМЕР_4 , однак жодних доказів такої інформації суду не надав.

Зі змісту вказаного клопотання вбачається, що відповідачем не зазначено належних підстав, які зумовлюють необхідність залучення до участі в даній справі військової частини НОМЕР_4 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

Також в даному клопотанні заявник не зазначає, яким чином рішення по справі може вплинути на права, обов`язки, свободи або інтереси військової частини НОМЕР_4 .

Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що вказане клопотання відповідача за своїм змістом не відповідає вимогам частини 4 статті 49 КАС України, тому суд не вбачає підстав для задоволення вказаного клопотання.

Вирішуючи клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в закритому судовому засіданні, суд враховує наступне.

Так, в обґрунтування означеного клопотання відповідач посилається на те, що справа носить складний характер, тому її варто розглядати за правилами загального позовного провадження. Також вказує, що враховуючи заходи, що здійснюються військовою частиною НОМЕР_1 з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії та наявністю інформації з обмеженим доступом при розгляді зазначеної категорії справи, потрібно розгляд справи здійснювати в закритому судовому засіданні.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Тож, відповідно до ч. 6 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція), яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Аксен проти Німеччини", заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі "Варела Ассаліно проти Португалії", заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову в проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

В даному випадку кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними ст. 44 КАС України із урахуванням норм, передбачених главою 10 "Розгляд справ за правилами спрощеного позовного провадження" КАС України.

Відповідач не навів обґрунтованих підстав того, що справа не може бути розглянута без попереднього усного заслуховування пояснень сторін щодо суті спору.

Бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

Суд зазначає, що згідно з абз.2 ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, гласність судового процесу.

Відповідно до ч.5 ст.11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" розгляд справи у закритому судовому засіданні допускається за вмотивованим рішенням суду виключно у випадках, визначених законом. Дана норма кореспондується також із положеннями ст.11 Закону України "Про забезпечення права на справедливий суд".

В силу ч.1 ст.10 КАС України розгляд справ в адміністративних судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, визначених законом (ч.8 ст.10 КАС України).

Таким чином, із наведених вище положень КАС України слідує, що суд може призначити розгляд справи у закритому судовому засіданні за вмотивованим рішенням та виключно у випадках, визначених законом, та містити посилання на вичерпні підстави для прийняття такого рішення з відповідним обґрунтуванням необхідності та правомірності застосування тієї чи іншої норми права.

До таких випадків призначення закритого судового засідання законодавство відносить, зокрема: 1) нерозголошення державної чи 2) іншої таємниці, що охороняється законом, 3) захисту особистого та 4) сімейного життя людини, 5) також в інших випадках, установлених законом.

Законом України "Про державну таємницю" визначено, що він регулює суспільні відносини, пов`язані з віднесенням інформації до державної таємниці, засекречуванням, розсекречуванням її матеріальних носіїв та охороною державної таємниці з метою захисту національної безпеки України.

Ступінь секретності ("особливої важливості", "цілком таємно", "таємно") - категорія, яка характеризує важливість секретної інформації, ступінь обмеження доступу до неї та рівень її охорони державою.

Реквізити кожного матеріального носія секретної інформації складаються із: грифа секретності; номера примірника; статті Зводу відомостей, що становлять державну таємницю, на підставі якої здійснюється засекречення; найменування посади та підпису особи, яка надала гриф секретності. Якщо реквізити, зазначені у частині другій цієї статті, неможливо нанести безпосередньо на матеріальний носій секретної інформації, вони мають бути зазначені у супровідних документах.

Так, відповідачем не надано доказів, а матеріали справи не містять даних про належність інформації, про яку йдеться у даному клопотанні, до державної таємниці чи іншої таємниці, що охороняється законом.

Проаналізувавши матеріали позовної заяви, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, суд не вбачає необхідності надання пояснень представниками сторін у зазначеній справі, а тому дійшов висновку, що підстави для її розгляду за участю сторін відсутні. У зв`язку з чим відсутні і підстави для задоволення клопотання військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в закритому судовому засіданні.

Керуючись статтями 12, 49, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження та розгляд справи в закритому судовому засіданні, клопотання про залучення третьої особи - відмовити.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С. В. Прудник