Справа № 120/8389/20-а
Суддя: Губська О.А.
Дата ухвалення: 2023-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 липня 2023 року

м. Київ

справа №120/8389/20-а

адміністративне провадження №К/990/25015/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Губської О.А.,

суддів: Білак М.В., Калашнікової О.В.

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року у справі №120/8389/20-а за адміністративним позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом про визнання бездіяльності та дій протиправними, зобов`язання вчинити дії.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 01 березня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період військової служби з 11 серпня 2017 року по 30 листопада 2019 року. Зобов`язано військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період військової служби з 11 серпня 2017 року по 30 листопада 2019 року. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року продовжено ОСОБА_1 строк на усунення недоліків апеляційної скарги встановлених ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року на 5 дні з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 01 березня 2021 року - повернуто особі, яка її подала, у зв`язку із не усуненням недоліків апеляційної скарги.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду про повернення апеляційної скарги, ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , звернувся із касаційною скаргою до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), подавши її 17 липня 2023 року через підсистему «Електронний суд».

З матеріалів касаційної скарги встановлено, що вона оформлена без дотримання вимог частини четвертої статті 330 КАС України.

У касаційній скарзі скаржник просить поновити йому строк на касаційне оскарження.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Частиною другою вказаної статті визначено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що відповідно до статті 2 Закону України від 22 грудня 2005 року №3262-IV "Про доступ до судових рішень" (далі - Закон №3262-IV) усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр). Реєстр - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі (стаття 3 цього Закону).

Згідно з частинами 1 та 2 статті 4 Закону №3262-IV судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Загальний доступ до судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України забезпечується з дотриманням вимог статті 7 цього Закону.

З поданих матеріалів касаційної скарги та Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції постановлена 26 квітня 2021 року, повне судове рішення складено того ж дня. Відповідно останнім днем її оскарження було 26 травня 2021 року. Скаржник подав касаційну скаргу лише 17 липня 2023 року, тобто з більш ніж дворічним пропуском строку на касаційне оскарження.

Як на підставу для поновлення строку на касаційне оскарження зазначає, що копію оскаржуваної ухвали 14 липня 2023 року було йому надіслано на електронну пошту. Вважає, що такі причини пропуску строку є поважними, що є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження.

Аналізуючи доводи касатора в аспекті фактичних обставин справи колегія суддів виходить з такого.

Статтею 129 Конституції України визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються пункт сьомий частини третьої статті 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом, а також стаття 13 цього Кодексу, якою закріплено право учасників справи на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках.

Механізм реалізації права на касаційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано Главою 2 Розділу ІІІ КАС України, статтею 329 якого встановлено строк для подання касаційної скарги.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Встановлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно з усталеною практикою ЄСПЛ застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду, чітко й однозначно передбачених національним процесуальним законом, не є порушенням права на доступ до суду.

За змістом Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право позивача на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, теж не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що потребує регулювання з боку держави. Процесуальний закон чітко врегулював питання як строку звернення до суду, так і наслідків пропуску такого строку.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання касацій (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі "Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Отже, наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку касаційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Водночас наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Касаційна скарга була подана скаржником через більш ніж два роки після оприлюднення ухвали Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень в порядку, визначеному законом (дата оприлюднення 28 квітня 2021 року).

В контексті викладеного, колегія суддів зазначає, що в цьому випадку саме касатор був заявником апеляційної скарги, а, відтак, був зобов`язаний з розумним інтервалом часу добросовісно користуватись належними йому процесуальними правами упродовж усього періоду розгляду його скарги та самостійно цікавитись провадженням у справі. Однак, незважаючи на це, після подання апеляційної скарги до суду, тобто на стадії вирішення питання про можливість відкриття провадження, її подальшим рухом він не цікавився, чим проявив недбале ставлення до своїх процесуальних обов`язків.

Крім цього, колегія суддів звертає увагу, що скріншот з електронної пошти долучений до матеріалів касаційної скарги, не є належним доказом отримання копії оскаржуваної ухвали, оскільки не містить відомостей щодо направлення саме цієї ухвали.

Зважаючи на значний пропуск строку, враховуючи обставини справи та ненаведення скаржником об`єктивних причин неможливості подати касаційну скаргу в строк, передбачений законодавцем, відсутні підстави вважати, що заявником пропущено строк з поважних причин, оскільки такі не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такий значний пропуск строку не можна вважати розумним та необхідним для реалізації права на звернення до суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини 3 статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, якщо вона подана після закінчення строків, встановлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху для надання скаржнику часу повідомити суд про інші поважні причини пропуску строку на касаційне оскарження та надати належні докази поважності пропуску такого строку.

При цьому Суд звертає увагу скаржника на те, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя, а є лише вимогою суду привести касаційну скаргу у відповідність до норм КАС України.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно положень частини першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищенаведеного та керуючись статями 169, 329, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в:

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року у справі №120/8389/20-а.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

О.А. Губська

М.В. Білак

О.В. Калашнікова ,

Судді Верховного Суду