Справа № 480/7802/22
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2023-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 р. Справа № 480/7802/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.02.2023, головуючий суддя І інстанції: А.Б. Діска, м. Суми, повний текст складено 09.02.23 по справі № 480/7802/22

за позовом ОСОБА_1

до Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ № 591 від 11.11.2022 Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого сектору з розкриття злочинів проти власності ВКП Сумського РУП Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірним наказом до нього було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивач вважає спірний наказ в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, оскільки в діях позивача був відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а також відповідачем було порушено процедуру притягнення до дисциплінарної відповідальності. Зазначає, що матеріали ЖЄО 34570 від 15.08.2022 надійшли до нього із слідчого відділу Сумського районного управління поліції, оскільки слідчим не було виявлено в даних матеріалах справи кримінального правопорушення, а тому розгляд переданих матеріалів проводився ним відповідно до Закону України "Про звернення громадян" чи КУпАП. Дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування взагалі не досліджувався факт законності внесення чи невнесення відомостей до ЄРДР та хто мав вносити дані, якщо такі були в наявності. В порядку контролю за дотриманням норм чинного законодавства комісією зазначено, що рішення про припинення перевірки та списання матеріалів прийняті передчасно, однак не наведено обґрунтувань, відповідно до яких відповідач дійшов такого висновку. Позивач вважає, що ним застосовано та відпрацьовано всі заходи, можливі та необхідні до застосування під час розгляду матеріалів ЖЄО 34570 від 15.08.2022. Також вважає, що під час визначення виду стягнення комісія не врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, його особу, ступінь вини позивача, обставини, що пом`якшують відповідальність, попередню поведінку та ставлення до служби. Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність в діях особи ознак дисциплінарного проступку та зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) правопорушника.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області від 11.11.2022 № 591 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Сумського РУП" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Стягнуто на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 992,40 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Сумській області .

ГУНП в Сумській області не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу , вважає, що судом першої інстанції наявним у справі доказам не надано належної оцінки, неправильно застосовано норми матеріального права, в порушення ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України не вжито заходів щодо правильного застосування законодавства та винесення законного і обґрунтованого судового рішення, у зв`язку з чим вищезазначене судове рішення підлягає скасуванню. Вважає , що наказ Сумського районного управління поліції ГУНП в Сумській області від 11.11.2022 № 591 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Сумського РУП» прийнятий начальником Сумського РУП ГУНП в Сумській області в межах повноважень наданих останньому чинним законодавством України, з використанням повноважень, з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно до вчиненого дисциплінарного проступку, з урахуванням права особи на учать у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку, строку встановленого чинним законодавством. Жодного рапорту (заяви) з приводу оскарження дій дисциплінарної комісії ОСОБА_1 подано не було. Особливу увагу суду звертає на той факт, що позивачем у адміністративному позові не зазначено жодного вмотивованого аргументу, який би давав підстави вважати оскаржувані накази незаконним. Просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.02.2023 , прийняти нове рішення суду, яким у задоволенні вимог позивача відмовити в повному обсязі.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч.1 ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції було розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи і заявником не наведено достатніх мотивів для необхідності призначення справи до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні, колегія суддів вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи поштовим повідомленням про вручення та довідками про доставку електронного листа.

Згідно з ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 з 2015 року перебуває на службі в Національній поліції України на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області .

Наказом начальника Сумського районного управління ГУНП в Сумській області від 17.10.2022 №249 "Про призначення, проведення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії" на підставі доповідної записки начальника УГІ ГУНП в Сумській області, в якій зазначено, що під час перевірки службової діяльності Сумського РУП та ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП 30.09.2022 та 03.10.2022 було виявлено ряд порушень та недоліків, з метою проведення повного, усебічного та об`єктивного службового розслідування, призначено за даним фактом службове розслідування та створено дисциплінарну комісію .

Наказом начальника Сумського районного управління ГУНП в Сумській області від 21.10.2022 №269 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено строк проведення службового розслідування до 04.11.2022 .

За результатами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Сумського РУП та ВП №1 (м. Білопілля) ГУНП в Сумській області 04.11.2022 складено висновок службового розслідування, який затверджено начальником Сумського РУП ГУНП в Сумській області.

Дисциплінарна комісія, розглянувши у формі письмового провадження матеріали службового розслідування, в межах наданих повноважень, призначеного наказом Сумського РУП від 07.10.2022 № 249 та продовженого наказом Сумського РУП від 21.10.2022 № 269, проведеного відповідно до вимог Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.10.2018 № 893 та у відповідності до статей 14-19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками Сумського РУП та ВП № 1 (м. Білопілля) встановила, що 15.08.2022 до Сумського РУП надійшла заява від гр. ОСОБА_2 , 1983 р.н. про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , її неповнолітній син залишив без нагляду свій велосипед, який в подальшому зник. Вказане звернення того ж дня зареєстровано до ITC ІПНП (журналу ЄО) Сумського РУП за № 34570.

Дисциплінарною комісією під час ознайомлення з матеріалами перевірки за зверненням гр. ОСОБА_2 , встановлено, що капітаном поліції ОСОБА_1 не в повній мірі проведено перевірку за вищевказаними матеріалами, внаслідок чого останній порушив вимоги ст. 19 Закону України "Про звернення громадян", а саме не провів всебічну, об`єктивну перевірку, не вжив будь-яких заходів щодо встановлення реальних свідків та очевидців події та особи, яка могла бути причетна до зникнення велосипеду неповнолітнього сина громадянки ОСОБА_2 .

Таким чином, дисциплінарна комісія вирішила застосувати до старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани .

Наказом Сумського РУП ГУНП в Сумській області від 11.11.2022 № 591 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Сумського РУП" за порушення службової дисципліни, що виразилось у ігноруванні вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ч. 1 ст. 15, п. 1 ч. 1 ст. 19 Закону України "Про звернення громадян" та п. 2, 3 р. IV "Порядку розгляду звернень та організації проведення особистої прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України" затвердженого наказу МВС України від 15.11.2017 № 930, щодо ужиття заходів під час проведення перевірки за зверненням громадян, з`ясування усіх порушених питань та захисту конституційних прав громадян у межах компетенції, а також прийняття мотивованого та ґрунтованого на законодавстві України рішення; ігноруванні вимог п. 11 "Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події", затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, в частині необхідності кожному поліцейському органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України "Про звернення громадян" або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповісти про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, на підставі ст. ст. 11, 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту НПУ, застосовано до старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани .

Не погодившись із вказаним наказом, вважаючи його протиправним, позивач звернувся з позовною заявою до суду.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що відповідачем не надано суду доказів обґрунтованості накладення на позивача стягнення у вигляді догани, встановлення допущення позивачем дійсних недоліків та порушень у службовій діяльності, та не доведено суду обставин, які б слугували підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У пунктах 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За змістом статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (надалі по тексту - Дисциплінарний Статут), службовою дисципліною є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", службова дисципліна зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть встановлену Статутом дисциплінарну відповідальність (стаття 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, що підривають авторитет поліції, визнається дисциплінарним проступком.

За вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків, як засіб підтримання службової дисципліни, застосовується дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частини 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту).

Частина 3 статті 13 Статуту встановлює види дисциплінарних стягнень, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі статтею 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проводиться службове розслідування.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного Статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Колегія суддів зазначає, що службове розслідуванням - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Отже, висновок за результатами службового розслідування є носієм певної інформації.

Перевіряючи висновок складений за результатами службового розслідування у відношенні позивача та матеріали справи , судом встановлено наступне.

Позивач перебував на посаді старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області .

15.08.2022 до Сумського РУП надійшла заява від гр. ОСОБА_2 , 1983 р.н. про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , її неповнолітній син залишив без нагляду свій велосипед, який в подальшому зник. Вказане звернення того ж дня зареєстровано до ITC ІПНП (журналу ЄО) Сумського РУП за № 34570.

Слідчим відділом матеріали ЄО Сумського РУП від 15.08.2022 № 34570 у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до Єдиного реєстру досудових розслідувань, супровідним листом за підписом заступника начальника Сумського РУП - начальника слідчого відділу Сумського РУП полковника поліції Сулима С.В. було вказано черговій частині внести зміни кваліфікації події з кримінального правопорушення на некримінальну подію, а матеріали за № 34570 направлено начальнику сектору ВКП Сумського РУП ГУ НП в Сумській області К. Задорожньому для проведення перевірки та прийняття рішення згідно чинного законодавства (а.с. 38 звор.).

У подальшому, матеріали ЄО доручено на виконання старшому оперуповноваженому сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітану поліції Семі В.В. В ході перевірки звернення ОСОБА_2 , позивачем було опитано двох раніше судимих осіб, які пояснили про необізнаність з приводу зниклого велосипеда.

Оскільки нових обставин, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення, позивачем виявлено не було, 27.08.2022 ОСОБА_1 прийнято рішення про припинення перевірки та списання матеріалів до справи.

03.10.2020 старшим інспектором з ОД ВСР УГІ ГУНП в Сумській області І. Совою було подано рапорт на ім`я начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області К. Лебідя, в якому вказано, що за результатами проведеного контролю за додержанням вимог чинного законодавства виявлено, що при прийнятті рішення за зверненням ОСОБА_2 не враховано, що інформація, яка стала приводом для перевірки, за своїм змістом становить ознаки кримінального правопорушення (а.с. 44). Сумським РУП вказані матеріали 03.10.2022 перереєстровано та внесено відомості до ЄРДР (а.с. 37).

Позивачем до дисциплінарної комісії було подано письмові пояснення від 20.10.2022 (а.с. 47), в яких він зазначив, що дійсно в нього на розгляді знаходились матеріали ЄО Сумського РУП від 15.08.2022 № 34570, оскільки слідчим СВ Сумського РУП не було встановлено в даному діянні ознак кримінального правопорушення. Позивачем надалі проводився розгляд даних матеріалів відповідно до Закону України "Про звернення громадян" чи КУпАП. З метою перевірки обставин, викладених в поясненні гр. ОСОБА_2 , ОСОБА_1 було проведено телефонну розмову із заявницею, яка підтвердила, що її син залишив без нагляду велосипед у дворі свого будинку. У поясненнях позивачем було зазначено, що по даним матеріалам слідчим відділом не було встановлено складу злочину. В подальшому нових обставин, які б вказували на наявність складу кримінального правопорушення, позивачем виявлено не було. Тому, 27.08.2022 ОСОБА_1 прийнято рішення про припинення перевірки та списання матеріалів до справи.

Позивач додав, що законодавець встановив обов`язок перед слідчим, прокурором невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування. Такий обов`язок на працівників кримінальної поліції не покладено.

Проте, не зважаючи на подані позивачем пояснення, дисциплінарною комісією під час ознайомлення з матеріалами перевірки за зверненням гр. ОСОБА_2 , встановлено, що капітаном поліції ОСОБА_1 не в повній мірі проведено перевірку за вищевказаними матеріалами, внаслідок чого останній порушив вимоги ст. 19 Закону України "Про звернення громадян", а саме не провів всебічну, об`єктивну перевірку, не вжив будь-яких заходів щодо встановлення реальних свідків та очевидців події та особи, яка могла бути причетна до зникнення велосипеду неповнолітнього сина громадянки ОСОБА_2 . Таким чином, дисциплінарна комісія вирішила застосувати до старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Сумського РУП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани (а.с. 49-66).

Так , відповідно до статті 19 Закону України "Про звернення громадян" від 02.10.1996 № 393/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень, крім іншого, зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги.

На підставі п. 1, 2, 12 р. IV "Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України" затвердженого наказу МВС України від 15.11.2017 № 930, керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

Як вбачається з матеріалів ЖЄО №34570 від 15.08.2022 позивачем було складено довідку про результати розгляду таких матеріалів (а.с. 36 звор.).

Дана довідка погоджена в.о. начальника сектору ВКП Сумського РУП ГУНП в Сумській області О. Сліпцем та 27.08.2022 затверджена начальником Сумського РУП ГУНП в Сумській області К. Лебідєм, тобто керівництво позивача засвідчило своїми підписами ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні та погодило наявність підстав для списання матеріалів до справи.

Відповідно до п. 1 розділу VІІІ "Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України" затвердженого наказу МВС України від 15.11.2017 № 930 (далі Порядок), керівники органів чи підрозділів поліції здійснюють безпосередній контроль за додержанням установленої законодавством і цим Порядком процедури розгляду звернень.

Таким чином, даним Порядком визначено, що саме на керівників підрозділів поліції покладено обов`язки щодо розгляду звернень громадян, вивчати суть порушених питань у таких зверненнях та вживати додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду таких звернень.

Складена позивачем довідка за результатами розгляду звернення гр. ОСОБА_2 не містить будь-яких резолюцій чи доручень про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду такого звернення.

Більше того, відповідь в порядку звернення громадян, підготовлену позивачем, було направлено ОСОБА_2 листом за підписом т.в.о. начальника Сумського РУП ГУНП в Сумській області Руслана Кочерги (а.с. 41).

Таким чином, суд зазначає, що матеріалами справи підтверджується, що позивачем було вжито всіх заходів і виконано всі необхідні дії в межах повноважень та доручень, які надавалися безпосереднім керівництвом, оскільки жодних резолюцій та доручень щодо проведення додаткових заходів щодо розгляду звернення ОСОБА_2 керівництвом не було зазначено, виготовлено довідку та проєкт відповіді заявнику.

Суд зауважує, що у довідці за результатами розгляду звернення гр. ОСОБА_2 , позивачем було зазначено про гр. ОСОБА_3 , який не має відношення до розгляду даного звернення. Проте така довідка була погоджена та затверджена керівництвом. У разі потреби керівник мав вимагати у виконавця матеріали попередніх перевірок за цим зверненням та вжити інших заходів для об`єктивного вирішення порушеного у зверненні питання. Натомість, матеріалами справи підтверджується, що керівництво погодилось із довідкою за наслідками розгляду матеріалів звернення гр. ОСОБА_2 , зауважень до змісту такої довідки не було.

Суд зазначає, що в силу вимог Порядку, позивач у даному випадку є виконавцем, а не особою, яка відповідальна за прийняття рішення за наслідками розгляду звернення громадян.

При цьому, суд вважає, що не встановлення безпосередньо ОСОБА_1 в матеріалах ЄО № 34570 відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення не є свідченням неналежного виконання обов`язків та не може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки відповідно до вимог Порядку відповідальним за всебічний та повний розгляд звернення є керівник відповідного підрозділу поліції.

Крім того , відповідно до ст. 41 Кримінально-процесуального кодексу України, оперативні підрозділи органів Національної поліції, органів безпеки, Національного антикорупційного бюро України, органів Державного бюро розслідувань, органів Бюро економічної безпеки України, органів Державної прикордонної служби України, органів, установ виконання покарань та слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора, а підрозділ детективів, оперативно-технічний підрозділ та підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України - за письмовим дорученням детектива або прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

З даної норми КПК вбачається, що особи, які перебувають на посадах оперуповноваженого поліції здійснюють слідчі дії та розшукові дії в кримінальному провадженні лише за письмовим дорученням слідчого, дізнавача чи прокурора.

Наявність такого доручення матеріалами справи не підтверджена.

При цьому, як вбачається з висновків службового розслідування, будь-яких порушень в діях осіб, які здійснюють безпосередній контроль за додержанням установленої законодавством і Порядком процедури розгляду звернень, комісією встановлено не було.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що як було правильно встановлено судом першої інстанцій, відповідач під час проведення службового розслідування не навів належних, допустимих та обґрунтованих доказів, які б свідчили про порушення позивачем службової дисципліни, тобто висновок службового розслідування, на підставі якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, не відповідає вимогам законодавства, а саме не містить обставин які вказують на те , що ОСОБА_1 не в повній мірі проведено перевірку за матеріалами , що призвело до порушення вимог ст. 19 Закону України «Про звернення громадян».

Враховуючи наведене посадовими особами, які проводили службове розслідування не було встановлено обов`язкових обставин задля об`єктивного вирішення питання про подальше притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності та визначення його виду, а отже зазначені висновки службового розслідування не можуть вважатися повними, обґрунтованими та об`єктивними.

Згідно частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, відповідачем не надано ні до суду першої інстанції ні до суду апеляційної інстанції жодних доказів обгрунтованості накладення на позивача стягнення у вигляді догани, встановлення допущення позивачем дійсних недоліків та порушень у службовій діяльності, та не доведено суду обставин, які б слугували підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності, тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції , що наказ Сумського РУП ГУНП в Сумській області від 11.11.2022 № 591 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Сумського РУП" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Колегія суддів зазначає , що відповідачем при прийнятті спірного наказу від 11.11.2022 № 591 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейських Сумського РУП" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за відсутності беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, порушено необхідний баланс між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані застосовані заходи дисциплінарного впливу.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява №65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява №63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору у даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Зважаючи на результат апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 09.02.2023 по справі № 480/7802/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош О.В. Присяжнюк