Справа № 500/2259/21
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань роз`яснення судового рішення

Справа № 500/2259/21

26 липня 2023 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Мірінович У.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року у справі №500/2259/21 позовні вимоги ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною зобов`язання вчинити дії, задоволено у повному обсязі. Визнано протиправною бездіяльність Військової частини - НОМЕР_1 Міністерства оборони України щодо нездійснення своєчасного проведення остаточного розрахунку при звільненні ОСОБА_1 . Зобов`язано Військову частину НОМЕР_1 Міністерства оборони України нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення (середній заробіток) за час затримки розрахунку при звільненні з 25.04.2018 по день фактичного розрахунку 29.03.2021.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 вересня 2021 року у справі №500/2259/21 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 залишено без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 24 травня 2021 року у справі №500/2259/21 - без змін.

19.07.2023, через відділ документального забезпечення суду відповідачем подано заяву, у якій він просить суд роз`яснити рішення Тернопільського окружного адміністративної суду від 24.05.2021 у справі №500/2259/21 в частині, що стосується нарахування та виплати ОСОБА_1 середнього грошового забезпечення (середній заробіток) за час затримки розрахунку при звільненні 25.04.2018 по день фактичного розрахунку 29.03.2021, а саме: яким чином здійснити обчислення середнього заробітку позивача, який не звільнений з військової служби, а вибув до іншої військової частини для подальшого проходження військової служби (тобто, дія контракту із Збройними Силами України збережена), враховуючи вимоги статті 117 КЗпП України та Порядку №100, згідно якого обчислення середнього заробітку проводиться тільки військовослужбовцям, які звільнені з військової служби.

В обґрунтування поданої заяви відповідач зазначив, що у нього виникли труднощі стосовно виконання рішення Тернопільського окружного адміністративного суду у цій справі, оскільки позивач не є звільненим військовослужбовцем, а отже не є суб`єктом правовідносин щодо стягнення середнього грошового забезпечення за час затримки розрахунку при звільненні в розумінні КЗпП України, позаяк згідно вимог Порядку №100 обчислення середнього заробітку проводиться тільки військовослужбовцям, які звільнені з військової служби.

Ознайомившись із змістом заяви про роз`яснення рішення суду від 24.05.2021 у справі №500/2259/21, суд дійшов висновку, що у її задоволені слід відмовити повністю з огляду на таке.

Процесуальний правовий інститут роз`яснення судового рішення регламентовано положеннями статті 254 КАС України.

Так, відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

З приписів вказаної норми слідує, що підстави для роз`яснення судового рішення існують лише тоді, коли постанова чи ухвала суду є незрозумілою, та без такого роз`яснення її тяжко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Зокрема, це стосується недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення.

Отже, підставою для подання заяви про роз`яснення рішення, є його незрозумілість.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Враховуючи зазначене, суд констатує, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, однак без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Критерієм для роз`яснення судового рішення є встановлення судом факту того, що рішення є незрозумілим, тобто зі змісту його резолютивної частини не можна зробити висновки про обсяг прав та обов`язків учасників справи у спірних правовідносинах.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №0907/2а-5226/2011.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, слідує, що відповідач просить суд не роз`яснити текст судового рішення більш ясніше та зрозуміліше, а розглянути питання належності виконання даного судового рішення, що унеможливлює застосувати щодо вказаних відповідачем у заяві від 19.07.2023 обставин інституту роз`яснення судового рішення.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про роз`яснення судового рішення.

Керуючись статтями 243, 248, 254, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Військової частини НОМЕР_1 про роз`яснення рішення суду від 24.05.2021 в адміністративній справі №500/2259/21, - відмовити у повному обсязі.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено 26 липня 2023 року.

Головуючий суддя Мірінович У.А.