Справа № 320/11720/22
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2023 року Справа № 320/11720/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Войтович І.І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за заявою Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, як відокремленого підрозділу ДПС до Товариства з обмеженою відповідальністю "Арис-Юг" про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної податкової служби у м. Києві із заявою (вх. № 320/11720/22 від 16.12.2022) про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ» () застосованого рішенням керівника контролюючого органу.

В обґрунтування заяви зазначено, що у зв`язку з відмовою ТОВ "АРИС ЮГ" в реалізації контролюючим органом права на проведення документальної позапланової виїзної перевірки, начальником Головного управління ДПС у м. Києві прийнято рішення від 15.12.2022 о 16:30 №71851 про застосування умовного адміністративного арешту майна платника податків. З урахуванням вказаних обставин та в силу норм податкового законодавства, контролюючий орган просить підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ».

22.12.2022, ухвалою Київського окружного адміністративного суду заяву Головного управління Державної податкової служби у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ» () про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків застосованого рішенням керівника контролюючого органу залишено без розгляду, яка залишена без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 березня 2023 року.

13.07.2023, постановою Верховного Суду (адміністративне провадження № К/990/15626/23) касаційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві задоволено, ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 22 грудня 2022 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 березня 2023 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

24.07.2023 до Київського окружного адміністративного суду вказана справа надійшла із Верховного Суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду справу передано 24.07.2023 о 10:00:27 для продовження розгляду судді Войтович І.І.

24.07.2023, ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі, визначено розгляд заяви за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 25 липня 2023 року о 14:00 год.

Також, вказаною ухвалою суду зобов`язати позивача повідомити відповідача щодо розгляду заяви про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків застосованого рішенням керівника контролюючого органу шляхом вручення копії ухвали суду та наданням суду доказів вручення (отримання) такої із відміткою уповноваженого представника ТОВ "АРИС ЮГ".

25.07.2023 до суду прибув представник заявника, надав заяву із проханням здійснити розгляд даної справи на розсуд суду виходячи з стислих строків розгляду даної справи. Також, представником заявника надано докази надіслання відповідачу копії ухвали суду від 24.07.2023.

Представник відповідача до суду не прибув.

Враховуючи зазначене та встановлене, положення ст. 283 КАС України, щодо строків вирішення зазначеної категорії справ, суд вважає можливим розглянути заяву у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та доказами.

Розглянувши подані до суду документи і матеріали, суд зазначає наступне.

12.12.2022 ГУ ДПС у м. Києві видано наказ №5612-п про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРИС ЮГ» () тривалістю 5 робочих днів, починаючи з 14.12.2022, відповідно, ГУ ДПС у м. Києві сформовані направлення на перевірку від 14.12.2022 №15588/26-15-07-02-02 та від 14.12.2022 за №15587/26-15-07-02-02 щодо проведення з 14.12.2022 документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ «АРИС ЮГ» () тривалістю 5 робочих днів з метою перевірки з питань, щодо дотримання вимог чинного законодавства з приватизації державного і комунального майна, яке перебуває у податковій заставі, та забезпечення адміністрування погашення податкового боргу, а також обставини, що стали предметом оскарження (незгодою ТОВ «АРИС ЮГ» з висновками акту перевірки від 04.02.2022 № 640/26-15-07-02-02-03/31745725), на підставі доповідної записки управління податкового аудиту у сфері торгівлі та послуг від 06.12.2022 №3313/26-15-07-02-02-11.

14.12.2022 ГУ ДПС у м. Києві складено акт про відмову в допуску до проведення документальної позапланової виїзної перевірки, який відмовився отримати в.о. директора ТОВ «АРИС ЮГ» Брижатий С.В., що 14.12.2022 відображено в даному акті. В акті про відмову від допуску від 14.12.2022 також відображено про відмову від отримання в.о. директора ТОВ «АРИС ЮГ» Брижатим С.В. копії наказу від 12.12.2022 № 5612-п та направлень від 14.12.2022 №15588/26-15-07-02-02, №15587/26-15-07-02-02, відібрано пояснення від ОСОБА_1 , які додані до складеного акту. Зокрема, в поясненнях в.о. директора ТОВ «АРИС ЮГ» Брижатого С.В. складених 14.12.2022 та за підписом останнього вбачається опис причин, за яких посадовим особам органу ДПС було відмовлено у допуску до проведення вказаної перевірки Товариства.

15.12.2022 о 16:30 ГУ ДПС у м. Києві прийнято рішення про застосування умовного адміністративного арешту майна платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ» № 71851, яке направлено відповідачу засобами поштового зв`язку 15.12.2022, що вбачається з наданого до заяви копії фіскального чеку АТ «Укрпошта» ВПЗ, Київ 58.

16.12.2022 ГУ ДПС у м. Києві звернулося до суду із заявою про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, застосованого на підставі рішення керівника контролюючого органу № 71851 від 15.12.2022.

Загальна процедура і підстави застосування адміністративного арешту контролюючими органами визначені у статті 94 Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 94.1 статті 94 Податкового кодексу України адміністративний арешт майна платника податків (далі - арешт майна) є винятковим способом забезпечення виконання платником податків його обов`язків, визначених законом.

Відповідно до підпункту 94.2.3 пункту 94.2 статті 94 Податкового кодексу України арешт майна може бути застосовано, якщо з`ясовується одна з таких обставин: платник податків відмовляється від проведення документальної або фактичної перевірки за наявності законних підстав для її проведення або від допуску посадових осіб контролюючого органу.

Згідно з пунктами 94.3, 94.4, 94.5 статті 94 Податкового кодексу України арешт майна полягає у забороні платнику податків вчиняти щодо свого майна, яке підлягає арешту, дії, зазначені у пункті 94.5 цієї статті.

Арешт може бути накладено контролюючим органом на будь-яке майно платника податків, крім майна, на яке не може бути звернено стягнення відповідно до закону, та коштів на рахунку платника податків.

Арешт майна може бути повним або умовним.

Повним арештом майна визнається заборона платнику податків на реалізацію прав розпорядження або користування його майном. У цьому випадку ризик, пов`язаний із втратою функціональних чи споживчих якостей такого майна, покладається на орган, який прийняв рішення про таку заборону.

Умовним арештом майна визнається обмеження платника податків щодо реалізації прав власності на таке майно, який полягає в обов`язковому попередньому отриманні дозволу керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу на здійснення платником податків будь-якої операції з таким майном. Зазначений дозвіл може бути виданий керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу, якщо за висновком податкового керуючого здійснення платником податків окремої операції не призведе до збільшення його податкового боргу або до зменшення ймовірності його погашення.

Відповідно до підпункту 94.6.1 пункту 94.6 статті 94 Податкового кодексу України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків, яке надсилається платнику податків з вимогою тимчасово зупинити відчуження його майна.

Згідно з пунктом 94.10. статті 94 Податкового кодексу України арешт на майно може бути накладено рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, обґрунтованість якого протягом 96 годин має бути перевірена судом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 283 КАС України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

За частиною 2 статті 283 КАС України заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі.

Згідно частини 7 статті 283 КАС України у разі постановлення судом ухвали про відкриття провадження у справі суд приймає рішення по суті заявлених вимог не пізніше 96 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення заявника до суду. Розгляд заяви відбувається за участю податкового органу, митного органу, що її вніс, та платника податків, стосовно якого її внесено.

Суд вважає необхідним зазначити щодо правової суті запровадженого у статті 283 КАС України інституту Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду ухвалив постанову від 26 червня 2020 року у справі № 280/2993/19, у якій сформулював правовий висновок, відповідно до якого вимоги про підтвердження адміністративного арешту майна можуть розглядатися як в спеціальному порядку, визначеному статтею 283 КАС України, так і в загальному. В цьому випадку податковий орган має право розсуду в обранні відповідного порядку звернення до суду, про що обов`язково має зазначатися в позовній заяві (заяві).

В подальшому, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду ухвалив постанову від 16 грудня 2020 року у справі № 820/5045/18, у якій зазначив, що після спливу 96-ти годин з моменту прийняття рішення про накладення адміністративного арешту майна, встановленого для перевірки його обґрунтованості судом, такий арешт є припиненим в силу закону, що виключає можливість задоволення позовних вимог про підтвердження його обґрунтованості, з огляду на сплив цього часу.

Зазначене дає підстави для висновку, що незважаючи на наявність у податкових органів права на звернення до суду з вимогою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна в загальному порядку шляхом подання позовної заяви, фактична реалізація інституту, встановленого статтею 94 ПК України, можлива виключно протягом 96-ти годин, тобто, у разі звернення податкового органу в спеціальному (терміновому) порядку, встановленому статтею 283 КАС України, з відповідною заявою.

За змістом згаданої вище частини 7 статті 283 КАС України максимальний строк розгляду заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків становить 96 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення заявника до суду, і цей же строк встановлений пунктом 94.10 статті 94 ПК України, що свідчить про логічний нерозривний системний зв`язок цих норм матеріального і процесуального права. В іншому випадку (у разі відсутності протягом 96-ти годин судового рішення про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків) арешт вважається припиненим безвідносно до причин, з яких рішення суду про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту не було прийнято.

Повертаючись до питання правової суті запровадженого у статті 283 КАС України інституту, слід зазначити, що згідно з пунктом 94.3 статті 94 ПК України арешт майна полягає у забороні платнику податків вчиняти щодо свого майна, яке підлягає арешту, дії, зазначені у пункті 94.5 цієї статті.

Підстави для припинення адміністративного арешту майна платника податків визначені у пункті 94.19 статті 94 ПК України, а саме: відсутність протягом строку, зазначеного у пункті 94.10, рішення суду про визнання арешту обґрунтованим (94.19.1); погашення податкового боргу платника податків (94.19.2); усунення платником податків причин застосування адміністративного арешту (94.19.3); ліквідація платника податків, у тому числі внаслідок проведення процедури банкрутства (94.19.4); надання відповідному контролюючому органу третьою особою належних доказів про належність арештованого майна до об`єктів права власності цієї третьої особи (94.19.5); скасування судом або контролюючим органом рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про арешт (94.19.6); прийняття судом рішення про припинення адміністративного арешту (94.19.7); пред`явлення платником податків дозволів (ліцензій) на провадження діяльності, а також документа, що підтверджує реєстрацію реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій, здійснену в установленому законодавством порядку, крім випадків, визначених законодавством (94.19.8); фактичне проведення платником податків інвентаризації основних засобів, товарно-матеріальних цінностей, коштів, у тому числі зняття залишків товарно-матеріальних цінностей, готівки (94.19.9); взяття контролюючим органом на податковий облік нерезидента на підставі акта перевірки (94.19.10).

Слід зазначити, що системний аналіз статті 283 КАС України у взаємозв`язку із положеннями статті 94 ПК України свідчить про те, що метою впровадженого статтею 283 КАС України інституту термінових справ є необхідність оперативного реагування на правовідносини, що виникли, зокрема, у питанні реалізації контролюючим органом своєї компетенції у сфері податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків є способом забезпечення збереження поточного майнового становища платника податків і не є ані способом притягнення платника податків до відповідальності, ані способом вчинення контролюючим органом дій, направлених на реалізацію арештованого майна.

За обставинами в даній справі заява ГУ ДПС у м. Києві була подана до суду 16.12.2022 16:15 год., за наслідками апеляційного та касаційного перегляду справи (постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 березня 2023 року та постанова Верховного Суду від 13.07.2023), надійшла до суду для продовження розгляду 24.07.2023 та прийнята до провадження судом ухвалою від 24.07.2023.

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає про наявні обставини, які виключають в даній справі необхідність підтвердження судом обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків за рішенням ГУ ДПС у м. Києві щодо застосування умовного адміністративного арешту майна платника податку Товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ» № 71851 від 15.12.2022 о 16:30, у зв`язку з тим, що виходячи з положень ч. 7 ст. 283 КАС України та п. 94.10 ст. 94 ПК України, 96 годинного строку, встановленого для перевірки його обґрунтованості судом, такий арешт вважається припиненим в силу закону, що виключає можливість задоволення позовних вимог про підтвердження його обґрунтованості, з огляду на сплив цього часу.

Позиція суду в даній справі узгоджується із висновками Верховного Суду викладеними у постанові від 23.02.2023 у справі №640/17091/21 щодо системного зв`язку норм матеріального і процесуального права, ст. 283 КАС України та ст. 94 ПК України.

Відповідно до ч. 2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропущення строку для звернення до суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Частиною 1 статті 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно ч. 1 та ч. 3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. ч. 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 5 ст. 242 КАС України).

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, про відсутність правових підстав для задоволення заяви ГУ ДПС у м. Києві.

За наслідками вирішення справи, у суду відсутні підстави для вирішення по справі понесених сторонами витрат за відсутності таких до заявлення.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Відмовити задоволенні заяви Головного управління Державної податкової служби у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРИС ЮГ» () про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна платника податків застосованого рішенням керівника контролюючого органу № 71851 від 15.12.2022 о 16:30.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.