Справа № 520/24838/21
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2023-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

26 липня 2023 року

м. Київ

справа №520/24838/21

адміністративне провадження № К/990/25921/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Хохуляка В.В.,

суддів: Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/24838/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.02.2022 адміністративний позов задоволено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду 01.02.2022 у справі №520/24838/21.

Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у Харківській області 24.07.2023 звернулось з касаційною скаргою та заявою про поновлення строку на касаційне оскарження до Верховного Суду.

В обґрунтування підстав поважності пропуску процесуального строку відповідач зазначає, що вже звертався в межах строку визначеного статтею 329 КАС України з касаційною скаргою до Верховного Суду, однак ухвалою від 22.06.2023 касаційну скаргу було повернуто, як таку, що не містила підстав касаційного оскарження.

Звертаючись з касаційною скаргою вдруге Головне управління ДПС у Харківській області зазначає, що дотримання строків при первинному зверненні, повторне звернення з належно оформленою касаційною скаргою в найкоротший термін є підставою для поновлення пропущеного строку.

Аналізуючи інформацію з Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» суд встановив, що копія ухвали Верховного Суду від 22.06.2023 надійшла в електронний кабінет Головного управління ДПС у Харківській області через підсистему «Електронний суд» 22.06.2021, а реалізація права на повторне звернення відбулось 24.07.2023, тобто у найкоротший термін.

Враховуючи вищевикладене та положення частини третьою статті 329 КАС України якою передбачено, що строк на подання касаційної скарги може бути поновлений у разі його пропуску з поважних причин, суд дійшов висновку, що оформлення касаційної скарги у відповідності до вимог КАС України, дотримання строків касаційного оскарження при первинному зверненні до суду зі скаргою та бажання заявника реалізувати своє права на касаційне оскарження судових рішень у даній справі після постановлення Верховним Судом ухвали від 22.06.2023 у найкоротший строк є підставою для поновлення пропущеного строку та відкриття касаційного провадження.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою судом з`ясовані такі обставини.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01.02.2022 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Харківській області звернулось до Другого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою та заявою про поновлення процесуального строку.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку відповідач зазначав, що з метою збереження життя та здоров`я працівників Державної податкової служби України та її територіальних органів, наказом Державної податкової служби України від 24.02.2022 №243-о встановлено простій у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органів. Наказом Державної податкової служби України від 14.04.2022 №184 «Про припинення простою в роботі деяких територіальних органів ДПС» припинено простій у роботі Головного управління ДПС у Харківській області з 15.04.2022. З огляду на постійні ворожі артилерійські та ракетні обстріли, з метою збереження життя та здоров`я працівників Головного управління ДПС у Харківській області, наказом Головного управління ДПС у Харківській області від 15.04.2022 №15-о/ВС, запроваджено простій у роботі структурних підрозділів підпорядкованого територіального органу. Представники Головного управління ДПС у Харківській області фактично були позбавлені можливості складати процесуальні документи та відповідно були позбавлені права на ефективний захист прав та інтересів держаного органу у встановлений законом термін.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023 визнано неповажними наведені Головним управлінням ДПС у Харківській області підстави пропуску строку.

Мотивуючи судове рішення, суд апеляційної інстанції виходив з того, що проміжок часу, який сплинув після ухвалення рішення від 01.02.2022 судом першої інстанції до звернення з апеляційною скаргою 08.09.2022, є досить тривалим, та значно перевищує процесуальний строк, встановлений процесуальним законом. Відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2023 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишено без руху та встановлено десятиденний термін з моменту отримання копії ухвали для надання обґрунтованої заяви про поновлення строку.

В межах визначеного судом строку відповідачем подано заяву про поновлення строку.

В обґрунтування зазначеної заяви відповідач посилався на запровадження на території України воєнного стану з 24.02.2022. Також, звертав увагу на небезпечність ситуації в місті Харкові, а саме: територія міста Харкова відноситься до районів проведення воєнних (бойових) дій, ворогом здійснюються постійні обстріли адміністративних будівель та критичної інфраструктури міста, що унеможливлює безперебійну та нормальну роботу Головного управління ДПС у Харківській області. У зв`язку з цим на працівників Головного управління ДПС у Харківській області покладено велике навантаження в роботі, а також через перебування частини працівників в простої та неможливість доступу до всіх інформаційних баз податкового органу через пошкодження великої кількості комп`ютерної техніки, перебоїв з електроенергією та доступом до мережі інтернет. Зокрема, ворогом двічі здійснено ворожий обстріл будівлі по вул. Чернишевській, 41, де в приміщенні зберігались матеріали справи №520/24838/21, що унеможливлювало звернення з апеляційною скаргою у строк, передбачений законодавством.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.05.2023 визнано неповажними наведені підстави пропуску строку.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01.02.2022 у справі №520/24838/21.

Визнаючи неповажними підстави пропуску строку та відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції виходив з того, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи наведене, за результатами оцінки зазначених у надісланій на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заяві про поновлення строку апеляційного оскарження підстав суддя-доповідач може визнати їх поважними та відкрити апеляційне провадження або визнати такі підстави неповажними, у зв`язку з чим відмовити у відкритті апеляційного провадження на підставі частини третьою статті 298 КАС України.

Як зазначено вище, суд апеляційної інстанції ухвалою від 11.05.2023 надавав податковому органу достатній строк для усунення недоліків апеляційної скарги щодо надання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням причин поважності пропуску такого строку.

Доводи касаційної скарги щодо встановлення судом апеляційної інстанції неправомірних обмежень у реалізації відповідачем права на апеляційне оскарження судового рішення не спростовують вищенаведених висновків про очевидне правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Відтак, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Щодо посилання скаржника на обставину запровадження з 24.02.2022 на території України воєнного стану, Суд зазначає, що дійсно Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який у подальшому був продовжений Указами Президента України з затвердженням відповідними Законами України.

Запровадження воєнного стану є підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС України обов`язково враховується судом при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

При цьому, питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в країні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути безумовною підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, зокрема й у випадку звернення до суду з повторною (черговою) скаргою, оскільки поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом у виняткових, особливих випадках і лише за наявності обставин об`єктивного й непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Необхідно зауважити, що Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний Указ не містить, зміни в частині процесуальних строків до КАС України не вносились.

Органи державної влади продовжують здійснювати свої повноваження після введення воєнного стану.

Отже, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати достатньою підставою для визнання поважними причин пропуску процесуального строку для органу державної влади за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Поряд з цим, як встановив Суд, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження та посилаючись на введений в Україні правовий режим воєнного стану, контролюючий орган не наводив доводів та не надавав суду жодних доказів, яким чином запровадження воєнного стану в Україні вплинуло на можливість дотримання ним встановленого КАС України строку на касаційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду у справі №520/24838/21.

Крім того, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що Державна податкова служба України, видаючи накази про введення/припинення простою у роботі окремих територіальних органів Державної податкової служби з метою забезпечення безперебійної роботи територіальних органів Державної податкової служби, має на меті забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, здійснення повноважень, передбачених законом, у зв`язку з чим організація трудового процесу в територіальних органах Державної податкової служби України має передбачати виконання останніми своїх функцій і повноважень.

Суд зауважує, що наказом Державної податкової служби України від 24.02.2022 №243-о «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органах» зупинено окрему діяльність органів Державної податкової служби, а не роботу органу в цілому.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному/касаційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Варто зазначити, що податковий орган є суб`єктом владних повноважень, що здійснює свою діяльність на професійній основі, а тому труднощі в організації своєчасного виконання обов`язків працівників контролюючого органу є проблемою внутрішньої організації роботи податкового органу навіть враховуючи, що працівники перебували на дистанційній роботі.

В такому випадку, суд апеляційної інстанції встановивши, що податковий орган звернувся з апеляційною скаргою через сім місяців з моменту ухвалення рішення суду без наведення обґрунтованих доводів та надання належних доказів поважності пропуску такого строку, правомірно відмовив у відкритті апеляційного провадження.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини першої та частиною другої статті 333 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Визнати поважними наведені Головним управлінням ДПС у Харківській області підстави пропуску строку на касаційне оскарження ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/24838/21.

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/24838/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіВ.В. Хохуляк Л.І. Бившева Р.Ф. Ханова