Справа № 560/10186/23
Суддя: Блонський В.К.
Дата ухвалення: 2023-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

18 липня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Блонського В.К.

за участю:секретаря судового засідання Троян О.А. представника позивача Сакенова Ю.К., представника відповідача Слободянюка О.В., представника відповідача Цимбалюк О.В.
розглянувши адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Турфлора" звернулося в суд з позовом до Хмельницької митниці, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 29.03.2023 року №UA400000/2023/000052/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000255 від 29.03.2023 року.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідач протиправно прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, оскільки вважає, що подані документи підтверджують числове значення заявленої митної вартості товару.

12.06.23 Хмельницький окружний адміністративний суд відкрив провадження у справі до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою від 03.07.2023 справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Турфлора" до Хмельницької митниці про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Призначено судове засідання на 18.07.2023 р. о 10:00 год.

Представник відповідача подала відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнав, у задоволенні позовних вимог просить відмовити.

В підтвердження заперечень позовних вимог представник відповідача пояснила, що під час митного оформлення митної декларації від 29.03.2023 №23UA63U0 Митниця виконувала визначену національними та міжнародними правовими нормами функцію щодо контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару із урахуванням статті VII ГАТТ, відповідно до якої оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна базуватись на «дійсній вартості» ввезеного товару. За митною декларацією від 29.03.2023 №23UAА63110 за результатами проведення автоматизованого контролю із застосуванням системи управління ризиками (далі - АСУР) було згенеровано форми митного контролю 105-2, 106-2 за напрямком контролю правильності визначення вартості:

- 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»;

- 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів».

За результатами опрацювання поданих документів виявлено розбіжності, що впливають на правильність визначення митної вартості, а також ознаки не включення окремих складових митної вартості товарів, таких як транспортування, завантаження та страхування. Відповідач наголошує, що умови поставки Інкотермс в договорах купівлі продажу не вказують числове значення ціну за товар. У документах, поданих до митного оформлення та суду відсутня інформація про те, що вартість транспортування дійсно включена до ціни рахунку-фактури від 24.03.2023 № ВRF032. Зазначає, що незалежно від того, що умови поставки CPT передбачають, що продавець зобов`язаний оплатити витрати на перевезення, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, в той же час позивач не надав до митного оформлення жодної підтверджуючої інформації про числове значення витрат на транспортування та про включення вартості доставки задекларованого товару у вартість, вказану в інвойсі від 24.03.2023 №BRF032. Відповідач стверджує, що під час митного оформлення позивач не надав жодного спростування щодо розбіжності у номері того документа, згідно якого поставляється задекларований товар (а саме - фактури), та не повідомив жодної інформації про документ, вказаний в експортній митній декларації країни відправлення.

Також під час митного оформлення були підстави вважати, що інвойс, який подавався до митного оформлення не містить достовірної інформації щодо «дійсної вартості» товару відповідності до статті VII ГАТТ, оскільки заявлений рівень митної вартості (в даному випадку - 0,025 дол. США/шт або ж 0,91 грн (0,025*36,5686 офіційний курс валют НБУ станом на день митного оформлення , вказаний у графі 23 МД) нижчий ніж рівень митної вартості на сайтах Туреччини. У зв`язку з цим декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати додаткові документи на товари. В свою чергу декларантом було надано копію звіту по вартості Хмельницької Торгово-промислової палати (далі - ТПП) від 29.03.2023 № 22-05/298 та копію листа товаропостачальника BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. ve IHR. TIC. SAN. LTD.STI від 29.03.2023 № б/н, а також повідомлено митний орган про неможливість подання інших додаткових документів.

Представник відповідача зауважив, що висновок Хмельницької ТПП зроблений на підставі Контракту та інвойсу, складених зацікавленими особами, зокрема, експортером BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. ve IHR. TIC. SAN. LTD.STI. та ПП «Турфлора», без встановлення вартості послуг перевізника, містить лише переписку з відправником товару, при цьому не містить аналізу ринку таких товарів в країні відправлення для підтвердження «дійсної (достовірної)» вартості товару. Жодних документів щодо числового значення складових митної вартості товарів та підтвердження включення їх до ціни товару не надано.

Оскільки декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності додатково наданими документами, не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, відповідно до положень частини 6 статті 54 МКУ, Хмельницькою митницею було правомірно винесено рішення про коригування митної вартості від 29.03.2023 №UА400000/2023/000052/2. Враховуючи вищевикладене, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову повністю.

Представником позивача подано відповідь на відзив, у якій зазначено, що різниця між вартістю товару, задекларованого позивачем та вартістю схожих товарів, що розмитнювались іншими особами у попередніх періодах само по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників даних АСАУР.

Представник позивача вказує, що під час проведення консультацій було додано додаткові наявні в позивача документи на вимогу митного органу (відповідно до пункту 3 ст. 53 МКУ), які цілком та повністю підтверджують ціну товару та дозволяють визначити митну вартість товару відповідно до ст. 58 МК України за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) - надані до митного оформлення документи зазначені в позовній заяві. Просить врахувати наведене та задовольнити позов в повному обсязі.

Представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив у якому зазначає, що підставою для витребування додаткових документів відповідно до положень ч.З ст.53 МКУ, а відтак і винесення оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, було не спрацювання автоматизованої системи управління ризиками, а виключно наявність сумнівів та розбіжностей, які не було спростовано декларантом, та відсутність інформації про включення окремих складових до митної вартості товару. Просив у задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні 18.07.2023 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити з підстав, що наведені у позовній заяві.

Натомість представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог, посилаючись при цьому на обставини, що наведені у відзиві та запереченні на відповідь на відзив.

Заслухавши доводи представників сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи та оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, суд встановив наступне.

15 грудня 2022 року між Приватним підприємством «Турфлора» та компанією «BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. Ve IHR. TIC. SAN. LTD. STI.» було укладено зовнішньоекономічний контракт (договір) № 9 (надалі за текстом - Контракт), відповідно до п.1.1 якого Продавець зобов`язується поставляти, а Покупець отримувати та оплачувати Товари (зріз свіжих (живих) квітів, цитруси, фрукти, овочі, кімнатні рослини у горщиках та іншу сільгосппродукцію) згідно з умовами цього Контракту. Найменування, вартість та кількість Товару визначається згідно з Інвойсом на кожну партію Товару.

Надалі, згідно п.5.3 Контракту на умовах СРТ та Інвойсу №BRF032 від 24.03.2023 року Продавцем було поставлено Покупцю товар на суму 5732,50 доларів США.

З метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару декларантом за посередництвом митного брокера ОСОБА_1 до Хмельницької митниці 24.01.2023 року подано електронну митну декларацію №23UA63U0, де було визначено митну вартість Товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного договору (Контракту) №9 від 15.12.2022 року. За результатами перевірки митної декларації №23UA63U0 та документів, що підтверджують визначену митну вартість товару митним органом було відмовлено в митному оформленні товару та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000255 від 29.03.2023 р.

Відповідно до ч.З статті 53 МКУ для підтвердження числового значення митної вартості товарів декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати такі додаткові документи на товари:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

В свою чергу декларантом було надано копію звіту по вартості Хмельницької Торгово-промислової палати (далі - ТПП) від 29.03.2023 № 22-05/298 та копію листа товаропостачальника BERFIN TARIM TURIZM TASIMACILIK INSAAT ITH. ve IHR. TIC. SAN. LTD.STI від 29.03.2023 № б/н, а також повідомлено митний орган про неможливість подання інших додаткових документів.

Хмельницька митниця, вважаючи, що декларантом не було усунуто вищезазначені розбіжності додатково наданими документами, не підтверджено включення окремих складових митної вартості товарів, відповідно до положень частини 6 статті 54 МКУ, винесла рішення про коригування митної вартості від 29.03.2023 №UА400000/2023/000052/2.

Вважаючи оскаржувані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Згідно ч.2 ст.1 Митного кодексу України (далі - МК України) відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до статті 49 МК України визначено, що митна вартість товарів які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно частин 4 та 5 статті 58 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно частини 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною 5 статті 54 МК України визначено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

З наведених норм слідує, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Поряд з цим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, яка неодноразово викладалась Верховним Судом у його постановах, зокрема, від 13.09.2019 у справі №815/6780/15, від 06.09.2019 у справі №803/1212/14 та ін.

При вирішенні цього спору судом враховується те, що позивачем надано всі документи за переліком, визначеним частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, які містили числові показники ціни товару, а саме:

1) митна декларація №23UА363UO від 29.03.2023, де було визначено вартість товару, що імпортується, за основним методом, за ціною зовнішньо-економічного договору (контракту) №9 від 15.12.2022 року;

2) зовнішньо-економічний договір (контракт) №9 від 15.12.2022 року;

3) рахунок-фактура (інвойс) №BRF032 від 24.03.2023року, який є основним документом згідно з яким визначається вартість товару;

4) звіт про вартісні характеристики товару №22-05/298 від 29.03.2023 року та лист товаровідправника №б/н від 29.03.2023року;

5) автотранспортна накладна CR 026865 від 24.03.2023 року, де вказано того ж товаровідправника та отримувача товару, зазначено транспортний засіб, яким здійснюється перевезення товару (КSS973/K973SS), міститься перелік товару, що поставляється, його кількість, вага нетто/брутто, що відповідає інформації вказаній в Інвойсі, що подавався до митного оформлення;

6) декларація про походження товару №BRF032 від 24.03.2023 року - з зазначенням країни походження товару «Туреччина»;

7) книжка МДП (TIR carnet) XF.85403438 від 24.03.2023 року - в якій вказано транспортний засіб, яким здійснюється перевезення товару (КSS973/K973SS), міститься перелік товару, що поставляється, його кількість, що відповідає інформації вказаній в інвойсі, що подавався до митного оформлення;

8) прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 01.02.2023 року - подано до митного оформлення для ідентифікації товару та його ціни;

9) договір про надання послуг митного брокера № 4 від 05.01.2021 року - для підтвердження повноважень митного брокера щодо здійснення декларування товару;

10) копія митної декларації країни відправлення №23070100ЕХ00008581 від 24.03.2023 року до якої подано копію електронного рахунка-фактури (e-Fatura) - подано декларантом для додаткового підтвердження заявленого числового значення митної вартості товару.

11) інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами №9726546 - формується в електронному режимі при перетині кордону;

12) митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №23UA63U0 від 24.01.2023 року - з зазначенням фактичних даних товару та його митної вартості і умов поставки.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Так, відповідач як обставину прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів визначив те, що документи подані згідно з частиною 2 статті 53 Митного кодексу України не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

З матеріалів справи вбачається, що інформація вказана в митній декларації країни відправлення №23070100ЕХ00008581 від 24.03.2023 року щодо продукції яка поставляється, а саме: найменування товару; кількість квітів (штуки); кількість коробок квітів; загальна вартість товару - 5732,50 дол. США; відправник/отримувач; умови поставки; тощо - відповідає інформації, що вказана в митній декларації №23UА63U0 від 29.03.2023 року, поданої позивачем до митного оформлення, рахунку-фактурі (інвойсі) №BRF032 від 24.03.2023 року та електронному рахунку-фактурі (е-Faturа), що спростовує будь який сумнів відповідача щодо наявності розбіжностей чи не достовірності заявленого числового значення митної вартості товарів в поданих до митного оформлення документах.

Щодо посилання відповідача на те, що ризики встановлені АСАУР є обов`язковими до виконання посадовою особою митниці, то з тексту згенерованих формів контролю: 105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів» та 106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів» чітко вбачається, що такі форми контролю є підставою посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст.53 МКУ, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого позивачем та вартістю схожих товарів, що розмитнювались іншими особами у попередніх періодах само по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників даних АСАУР. Верховний Суду постанові від 05.05.2022 №2040/6019/18 (№ К/9901/8839/19) вказав, що наявність у автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення митним органом контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги постачань, сезонність, наявність знижок тощо), що безпосередньо не свідчить про наявність порушень із боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Відносно твердження митного органу про відсутність інформації щодо окремих складових митної вартості товарів, а саме: документів, які підтверджують митну вартість товарів та її складові, витрати на транспортування оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України, витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів до місця ввезення на територію України, суд зазначає наступне.

Зокрема, відповідно до пункту 5.3 Контракту (зовнішньоекономічного договору) від 15.12.2022 №9 та інших товаросупроводжуючих документів, що подаються до митного і оформлення товару, вказуються та застосовуються базисні умови поставки СРТ - Старокостянтинів, Україна.

Інкотермс СРТ («Carriage Paid То» ...named place of destination, перекладається «Фрахт/перевезення оплачені до» (... назва місця призначення)), означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Крім цього, Продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Відповідно до положень поставки Продавець зобов`язаний оплатити витрати і фрахт, необхідні для доставки товару у вказане місце призначення, здійснити навантаження товару на транспортний засіб, виконати експортне митне оформлення для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні.

За умовами даного виду поставки обов`язок по сплаті фрахту щодо транспортування товару та інших витрат пов`язаних з перевезенням та навантаженням товару необхідних для доставки товару у вказане місце призначення покладається на Продавця і не є компетенцією Покупця. Тому оскаржуване рішення відповідача в контексті щодо відсутності інформації про транспортні (перевізні) документи протиправне та не відповідає вимогам чинного законодавства, так як останній під час прийняття оскаржуваного рішення мав всю необхідну інформацію щодо умов поставки (транспортування) товару.

Зазначення в договорі терміну СРТ не потребує його додаткового тлумачення чи конкретизації умов поставки чи навантаження товару в тексті договору, так як Міжнародні комерційні умови (Інкотермс) чітко регламентують обов`язки сторін договору щодо транспортування, навантаження товару відповідно до конкретного використаного в договорі терміну.

Окрім того, відповідно до п.5.4 Контракту «ціна СРТ означає, що контрактна (інвойсова або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого Товару, експортного митного оформлення цього Товару з оплатою експортних мит та інших зборів і вартості навантаження та доставки (фрахту) Товару до місця призначення вказаного в п. 5.3 цього Контракту» - що додатково підтверджує включення вартості навантаження та перевезення (доставки) товару до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за отриманий товар.

Варто зазначити, що відповідно до змісту п. 6 ч.2 ст. 53 МКУ транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів надаються якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а так як відповідно до вищезазначеного договору умови поставки СРТ, то позивачем для митного оформлення товару не надано транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про вартість перевезення, навантаження товару, так як всі витрати з перевезення (транспортування), необхідні для доставки товару в узгоджене місце призначення (СРТ - Старокостянтинів, Україна) несе Продавець, а Покупець зобов`язаний сплатити ціну товару у відповідності з зовнішньо економічним договором (контрактом) та Інвойсом на партію товару, так як контрактна (інвойсова) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, і вартості доставки (фрахту) до місця призначення.

Враховуючи вищенаведене, вимоги відповідача про надання додаткових документів на підтвердження транспортних витрат є безпідставними, оскільки вони не є складовими митної вартості товару при імпорті товару.

Відповідно до платіжної інструкції в іноземній валюті №14 від 18.04.2023 року Покупцем було сплачено Продавцю вартість отриманих партій товару згідно Контракту (зовнішньо-економічного договору) №9 від 15.12.2022 року та Інвойсу №ВRF032 від 24.03.2023 року на суму 5732,50 дол.США. Тобто, позивачем підтверджено «дійсну вартість» отриманого товару.

Cуд також враховує, що відповідно до норм турецького законодавства Циркуляром Прем`єр-міністра №2012/6 про систему «Єдиного вікна» в митних службах та Циркуляром від 30.06.2017 року під номером 2017/7 щодо застосування електронного рахунка-фактури у системі «Єдине вікно», визначено порядок створення і використання електронного рахунку-фактури та заповнення графи 44 експортної МД. Відповідно до вищезазначеного Циркуляру від 30.06.2017 року під номером 2017/7 для експортних рахунків-фактур, які створюються та надсилаються до турецького міністерства в електронній формі, в електронному вигляді генерується 23-значний контрольний номер.

Сформований 23-значний контрольний номер повідомляється платнику податків, який виставляє експортний рахунок-фактуру через Портал Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки - тобто цей номер не зазначається в самому електронному рахунку, а повідомляється платнику податків, та на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки зобов`язана сторона зможе переглянути за допомогою опції запиту рахунка-фактури за «№ ЕЕТ» та «ідентифікаційним номером платника податків», отриманими в Управлінні доходів, 23-значний ідентифікатор, створений у системі «Єдиного вікна» та використаний у митній декларації. У той же час за допомогою «списку рахунків-фактур» створені платником рахунки- фактури можуть відображатися у вигляді списку із 23-х значним ідентифікаційним номером документа системи «Єдине вікно» (TPS).

Тобто, 23-значний ідентифікаційний номер документа, що відображається на порталі електронних рахунків-фактур Міністерства митниці та торгівлі Турецької Республіки, буде задекларований платником податків у полях «номер документа» та «дата документа», код документа 0886 у 44-й графі відповідної митної декларації платника у вигляді 888/1, 112/2 тощо. Тому, електронний рахунок-фактура (e-Fatura) не містить та не повинен містити будь-якої вказівки (посилання) на 23-значний ідентифікаційний номер, який вказується товаровідправником в експортній митній декларації в 44 графі.

Таким чином е-фактура була надана для Митного органу під час розмитнення товару разом з копією митної декларації країни відправлення №23070100ЕХ00008581 від 24.03.2023 року (Додаток №9 до позовної заяви), що підтверджується поданими Відповідачем додатками до відзиву на позовну заяву (додаток до відзиву №2, п.8).

Подані до митного оформлення документи, що отримані від товаровідправника (турецькі митні документи), заповненні правильно відповідно до вимог внутрішнього законодавства турецького контрагента та порядку оформлення митних декларацій, та не містять розбіжностей.

Відповідачем ні в оскаржуваному рішенні, ні у відзиві на позовну заяву не роз`яснено та не доведено як саме вказана на думку відповідача розбіжність в номері рахунку- фактури впливає на визначення числового значення митної вартості товару в поданих до митного оформлення документах. Однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

При цьому, неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Щодо оцінки відповідачем в відзиві на позовну заяву наданих додаткових документів на вимогу митного органу, а саме звіту по вартості Хмельницької Торгово-промислової палати №22-05/298 від 29.03.2023 року то варто зазначити, що відповідно до п.8, ч3. ст. 53 МКУ додатковими документами є «висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини», але Митним кодексом не конкретизовано перелік та вид документів які можуть надаватися декларантом на виконання цього пункту. Тому, відповідач протиправно відхилив звіт по вартості ТПП, оскільки в силу частини другої статті 11 Закону України "Про торгово- промислові палати України" методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України. Таким чином, висловлений у відзиві на позовну заяву сумнів відповідача у «якості» та правомірності звіту ТПП є протиправним. В наданих додаткових документах зазначаються ціни, які не суперечать рівню відпускних цін постачальника та які підтверджують числове значення митної вартості товарів.

Таким чином, суд вважає, що митний орган не довів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надані достатні докази, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. Відтак наявність належних та беззаперечних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Зважаючи на встановленні обставини справи, суд дійшов висновку, що позивач при подачі документів надав всі необхідні та достатні документи, що дають змогу визначити всі складові митної вартості товару, та містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.

Враховуючи вищезазначене, рішення Хмельницької митниці від 29.03.2023 року № UA400000/2023/000052/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2023/000255 від 29.03.2023 року необхідно визнати протиправними та скасувати.

Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.

У зв`язку з задоволенням позовних вимог сплачений позивачем судовий збір відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України необхідно стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці від 29.03.2023 року, №UA400000/2023/000052/2 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА4000040/2023/000255 від 29.03.2023 року.

Стягнути на користь приватного підприємства "Турфлора" судовий збір в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Хмельницької митниці.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 24 липня 2023 року

Позивач:Приватне підприємство "Турфлора" (вул. І. Франка, буд. 49,Старокостянтинів,Хмельницька область,31100 , код ЄДРПОУ - 39514706)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя В.К. Блонський