Справа № 240/21032/23
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2023-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 липня 2023 року м. Житомир справа № 240/21032/23

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 28.12.2022 №1441 "Про накладання дисциплінарного стягнення";

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 щомісячну премію за грудень 2022 року відповідно до наказу Міністерства оборони України від 07.06.2018 №260, та додаткову винагороду за грудень 2022 року, передбачену пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168.

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Так згідно з частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, частиною п`ятою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З адміністративного позову вбачається, що його предметом є оскарження наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності як військовослужбовця, а відтак змістом спірних правовідносин є проходження позивачем публічної служби.

До суду із позовом про скасування цих наказів позивач звернувся 17.07.2023, пропустивши передбачений ч. 5 ст. 122 КАС України місячний строк звернення до суду.

У позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду, оскільки існували поважні причини його пропуску, покликаючись на таке.

Позивач зазначає, що про номер та дату винесення оскаржуваного наказу йому стало відомо 05.06.2023, при надходженні листа №8358 від 28.05.2023 на електронну адресу адвоката.

Зазначає, що через погіршення стану здоров`я, з 18.06.2023 по 30.06.2023 перебував на стаціонарному лікуванні, а тому не зміг звернутися особисто до командування в/ч НОМЕР_1 про надання копії наказу №1441 від 28.12.2022

З огляду на наведене вище, позивач стверджує, що строк звернення до суду із цим позовом ним пропущений з поважних причин, оскільки про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності він дізнався фактично тільки 05.06.2023, отримавши від відповідача лист №8358. Відтак вважає, що у даному випадку існують об`єктивні підстави для поновлення строку на подачу позову до суду.

Надаючи оцінку поважності пропуску строку звернення до суду, слід врахувати таке.

Спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений ч. 5 ст. 122 КАС України.

Таким чином, законодавством регламентовано місячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінування учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поряд з цим, поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Пунктами 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового та начальницького окладу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" встановлено, що на період дії воєнного стану, зокрема, військовослужбовцям Збройних Сил, виплачується додаткова винагорода в розмірі 30 000 гривень щомісячно.

Виплата такої додаткової винагороди здійснюється на підставі наказів командирів (начальників).

Варто відмітити, що додаткова винагорода є щомісячним платежем, а тому, про припинення її виплати позивач повинен був дізнатися, отримавши грошове забезпечення за місяць, в якому застосоване дисциплінарне стягнення.

У позовній заяві позивач зазначає, що не знав про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани, оскільки відповідач не ознайомив його із спірними наказами.

Втім, такі доводи позивача є хибними, оскільки, отримавши грошове забезпечення разом із виплатою додаткової винагороди у сумі 30000,00 грн у одному місяці, та у значно меншому розмірі, тобто без цієї винагороди, у наступному місяці, позивач повинен був дізнатися, що стало підставою для позбавлення його додаткової винагороди.

Відтак, триваюча пасивна поведінка позивача щодо не вчинення дій для реалізації свого права не свідчить про існування таких обставин, які перешкоджали позивачу дізнатися про стан своїх прав, свобод та інтересів.

При зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом місяця від дати порушення його прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, наведені у позовній заяві обставини пропуску строку звернення до суду не є поважними.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду або нового (уточненого) адміністративного позову із викладення прохальної части у відповідності до вимог вказаних в ухвалі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.Г. Попова