Справа № 420/15807/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

24 липня 2023 року м. Одеса
До Одеського окружного адміністративного суду 30.06.2023 року надійшла позовна заява приватного підприємства «СУГОЙ» до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України, в якій позивач просить суд:
1. Визнати протиправними та скасувати Рішення Головного управління ДПС у Полтавській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних: Рішення № 9046764/32126021 від 22.06.2023року; Рішення № 7952146/32126021 від 27.12.2022 року;
Позовні вимоги ПП «СУГОЙ» обґрунтовує тим, що позивач належить до реального сектору економіки. В рамках укладених з контрагентами договорів постачання, за фактом постачання товарів (послуг), Позивачем було складено на надіслано на реєстрацію в ЄРПН відповідні податкові накладні. Проте її реєстрація була зупинена. В обґрунтування реальності господарської операції, позивачем надано податковому органу письмові пояснення щодо змісту господарської операції, а також відповідні підтверджуючи документи, зокрема: договори оренди, договори надання послуг, банківська виписка, акт надання послуг та інші підтверджуючи документи. Письмові пояснення щодо змісті господарської операції, а також відповідні підтверджуючи документи, зокрема: договори оренди, договори надання послуг, банківська виписка, акт надання послуг та інші підтверджуючи документи. Таким чином, у відповідь на зазначені вище квитанції, ПП «СУГОЙ» на підтвердження здійснення господарської операції за вказаними договороми Позивачем надано контролюючому органу: на кожну окрему квитанцію надано відповідні пояснення, а також повний пакет документів, що підтверджує реальність вказаних господарських операцій. Не зважаючи на подання повного пакету документів, що підтверджує реальність заявлених господарських операцій, відповідачем було прийнято 2 рішення про відмову у реєстрації податкових накладних. Мотивувальні частини оскаржуваних рішень податкового органу не співпадають з підставами, які були зазначені як обґрунтування зупинення реєстрації податкових накладних.
Ухвалою судді від 05.07.2023 позовну заяву ПП «СУГОЙ» було залишено без руху та надано позивачу строк на усунення недоліків шляхом надання до суду належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на звернення до суду та надання доказів сплати судового збору у розмірі 4294,40 грн.
17.07.2023 до суду надійшла (вх..№ЕС/7445/23) заява позивача про усунення недоліків позовної заяви з проханням поновити строк на звернення до суду з додатком платіжної інструкції про сплату судового збору у сумі 5368,00 грн.
Зарахування судового збору до спеціального фонду Державного Бюджету України перевірено та підтверджене.
На обґрунтування заяви про поновлення строку на звернення до суду щодо рішення № 7952146/32126021 від 27.12.2022, позивачем зазначено наступне. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан. Слід зазначити, що окрім введення воєнного стану на всій території України, важливим в даному випадку є також факт окупації м. Херсона та Херсонської області військовими формуваннями російської федерації починаючи з березня 2022 року. Сам факт тимчасової окупації м. Херсона є загальновідомим та не підлягає доказуванню. Під час окупації м. Херсона тобто з березня 2022 року по момент деокупації (листопад 2022 року), у Приватного Підприємства «Сугой» був відсутній постійний доступ до офісних приміщень, до документів та до Інтернету. Після деокупації м. Херсона, а також проведення робіт з розмінування, керівництво ПП «Сугой» змогло отримати доступ до деяких офісних приміщень. Після отримання доступу до офісних приміщень, та в тому числі до первинних та інших бухгалтерських документів, ПП «Сугой» отримало змогу ознайомитись з оскаржуваними рішеннями та підготувати відповідну позовну заяву щодо їх оскарження. Навіть в даний час, не дивлячись на деокупацію м. Херсона, знаходження в м. Херсоні, становить небезпеку для життя працівників, внаслідок постійних обстрілів міста російськими загарбниками. В даному випадку пропуск строків на оскарження деяких рішень суб`єкта владних повноважень, відбулося не лише з підстав введення воєнного стану, а саме з підстав позбавлення посадових осіб ПП «Сугой» доступу до офісних приміщень та документів внаслідок окупації м. Херсона. Позивач вважає, що знаходження збройних формувань російської федерації на території м. Херсона (місця знаходження ПП «Сугой») є поважною та об`єктивною причиною пропуску строку на оскарження рішень органу владних повноважень. З урахуванням наведеного, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку на оскарження рішень.
Надаючи правову оцінку викладеним в заяві обставинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
Відповідно до пункту 1 ст. 120 КАС України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією рф.
В подальшому, дія воєнного стану в України постійно продовжувалась та діє по сьогоднішній день.
Місто Херсон було окуповано російськими військами з самого вторгнення з березня 2022 року та до 11 листопада 2022 року, що є загальновідомим фактом.
Вирішуючи питання щодо визнання поважними причини пропуску позивачем строку на звернення до суду, суддею враховується той факт, що Херсонська міська територіальна громада відноситься до територій на яких ведуться (велися) бойові дії згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих рф, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22 грудня 2022 року № 309.
Крім того, шестимісячний строк на звернення до суду з позовом про скасування рішення податкового органу від 27.12.2022 для позивача сплинув 27.06.2023, а з позовом ПП «СУГОЙ» звернулося до суду 30.06.2023, тобто ним пропущено три дні, що на думку судді, є не значним строком.
У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.
Верховний суд України у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків».
04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.
Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.
Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).
Гарантії, пов`язані із реалізацією права на справедливий суд, закріпленого у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до суду (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11.11.2001р.).
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.
Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.
Відтак суд вважає за доцільне заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду задовольнити, визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити позивачу строк звернення до суду з даною позовною заявою.
Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.
Зазначений спір підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства та підсудний Одеському окружному адміністративному суду.
Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені ст. 170 КАС України - відсутні.
Частиною 3 статті 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
З урахуванням положень ч.3 ст.257 КАС України дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.7 ст.262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Відповідно визначених ч.2 ст.257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суддя дійшов висновку, що дана справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними ст.262 КАС України.
Керуючись ст.ст. 12, 120, 122, 160, 161, 171, 248, 257, 262 КАС України, суддя
Заяву приватного підприємства «СУГОЙ» про поновлення пропущеного строку на звернення до суду задовольнити.
Поновити приватному підприємству «СУГОЙ» пропущений строк на звернення до суду з даною позовною заявою.
Прийняти до розгляду позовну заяву приватного підприємства «СУГОЙ».
Відкрити провадження у адміністративній справі за позовною заявою приватного підприємства «СУГОЙ» до Головного управління ДПС у Полтавській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії.
Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст.262 КАС України).
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Згідно зі ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані, зокрема, сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
З урахуванням викладеного, у разі своєчасного виконання сторонами своїх прав та обов`язків щодо подання та направлення до суду у встановлених КАС України випадках заяв по суті справи (відзив на позовну заяву (відзив) з доказами по справі не шляхом здачі вказаних заяв до канцелярії суду, а шляхом відправки його до суду у встановлений строк засобами поштового зв`язку, необхідно про надіслання відповідних заяв засобами поштового зв`язку повідомити суд на його електрону адресу, телефон, факс.
У разі неотримання судом відповідних заяв та доказів з урахуванням встановлених нормативів та відсутності повідомлень іншими засобами зв`язку, суд буде вирішувати питання про подальший розгляд справи у встановлені судом в ухвалі суду строки.
Копію ухвали направити сторонам у справі, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.
Справа розглядатиметься суддею одноособово.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА