Справа № 480/3988/23
Суддя: О.О. Осіпова
Дата ухвалення: 2023-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 липня 2023 року Справа № 480/3988/23

Суддя Сумського окружного адміністративного суду Осіпова О.О., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми матеріали справи за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Сумській області до Дочірнього підприємства державної акціонерної компанії "Хліб України" "Роменський комбінат хлібопродуктів", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Державна акціонерна компанія "Хліб України", Міністерство економіки України про зупинення видаткових операцій та заборону відчуження майна,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Сумській області звернулося до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дочірнього підприємства державної акціонерної компанії "Хліб України" "Роменський комбінат хлібопродуктів", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Державна акціонерна компанія "Хліб України", в якій просить:

1. Зупинити видаткові операції на рахунках платника податків Дочірнього підприємства Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Роменський комбінат хлібопродуктів».

2. Заборонити Дочірньому підприємству Державної акціонерної компанії «Хліб України» «Роменський комбінат хлібопродуктів» відчужувати належне йому майно, що перебуває у податковій заставі.

Ухвалою суду від 02.05.2023 позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження по справі № 480/3988/23, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, встановлені строки для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень.

Ухвалою суду від 28.06.2023 залучено до справи у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Міністерство економіки України

Від представника Державної акціонерної компанії "Хліб України" до суду надійшло клопотання про передачу справи до Господарського суду міста Києва, в якому зазначає, що позивач просить віджчужити майно, що перебуває у податкові заставі відповідно до акту опис майна №22 від 06.05.2021 р., але дане майно належить на праві власноті ДАК "Хліб України". Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.11.2010 відкрито провадження у справі № 46/528-б про банкрутство ДАК "Хліб України". Відповідно до ч. 3 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо спорів, зазначених у частині другій цієї статті, провадження в якій відкрито до або після відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність), за ініціативою учасника справи або суду невідкладно, але не пізніше п`яти робочих днів, надсилаються до господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Оскільки позовні вимоги у справі № 480/3988/23 стосуються майна ДАК "України", щодо якого порушено справу про банкрутство, справа має вирішуватися гоподарським судом. Тому просить педати справу до Господарського суду міста Києва.

Позивач надав письмові пояснення щодо клопотання ДАК "Хліб України" про передачу справи до Господарського суду міста Києва. У своїх поясненнях представник позивача зазначив, що позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, якщо інше не передбачено КАС України. ДП ДАК "Хліб України" "Рменський КХП", зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних та фізичних осіб-підприємців, як окрема юридична особа, з ідентифікаційним кодом - 37508596. У відповідача наявний податкоий борг та з метою забезпечення виконання платником податів своїх обов`язків, майно боржника передається у податкову заставу. У податковій заставі може бути будь-яке майно, яке перебуває у власності чи господарському віданні боржника. Майно на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. Позивач прийняв рішення №117 про опис майна у податкову заставу, на підставі якого описано майно відповідача, відповідно до акту опису майна від 06.05.2021 року №22. В акті опису описано нерухоме майно, яке перебувало на дату опису на праві власності та господарського відання ДП ДАК "Хліб України""Роменське КХП" із зазначеннням свідоцтв про право власності, які на момент розгляду справи №480/3988/23 не скасовані. Тому позивач заперечує про передачу справи до Господарського суду міста Києва.

Також від представника Міністерства економіки України (далі-Мінекономіки) надійшло заява про закриття провадження у справі. Заява мотивована тим, що в провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №46/528-б про банкрутство ДАК "Хліб України". Також в межах даної справи триває розгляд справи № 920/417/20 за позовом Міністерства економіки України до Виконавчого комітету Роменської міської ради Сумської області та ДАК "України" про визнання незаконними дій державного реєстратора та скасування свідоцтв права на власність. Тобто предметом спрору у справі № 920/417/20 є визнання права власності на майно, яке позивач у справі №480/3988/23 просить суд заборонити відчуджувати. Оскільки судове рішення, яке може бути ухвалене за наслідками розгляду справи №480/3988/23 може вплинути на майнові права, інтереси та обов`язки Мінекономіки, як вланика майна, то розгляд цієї справи не підлягає в порядку адміністративного судочинства. Тому просить закрити провадження у праві.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотаннь слід відмовити з таких мотивів та підстав.

Так, за приписами п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Частиною 2 зазначеної статті визначено, що про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 239 КАС України, якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд справи. Суд апеляційної або касаційної інстанції повинен також роз`яснити позивачеві про наявність у нього права протягом десяти днів з дня отримання ним відповідної постанови звернутися до суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. Заява подається до суду, який прийняв постанову про закриття провадження у справі.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи господарського судочинства, провадження у справі не може бути закрите з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої статті 238 цього Кодексу.

Згідно із ч.3 ст.319 КАС України, у разі закриття судом апеляційної інстанції провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 238 цього Кодексу суд за заявою позивача в порядку письмового провадження постановляє ухвалу про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, крім випадків об`єднання в одне провадження кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства. У разі наявності підстав для підсудності справи за вибором позивача у його заяві має бути зазначено лише один суд, до підсудності якого відноситься вирішення спору.

Частиною 3 статті 354 КАС України визначено, що у разі закриття судом касаційної інстанції провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 238 цього Кодексу суд за заявою позивача постановляє в порядку письмового провадження ухвалу про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи, крім випадків закриття провадження щодо кількох вимог, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства, чи передачі справи частково на новий розгляд або для продовження розгляду. У разі наявності підстав для підсудності справи за вибором позивача у його заяві має бути зазначено лише один суд, до підсудності якого відноситься вирішення спору.

Статтею 29 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, якщо: 1) до початку розгляду справи по суті задоволено клопотання відповідача, зареєстроване у встановленому законом порядку, місце проживання (перебування) якого раніше не було відоме, про передачу справи за місцем його проживання (перебування); 2) при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду; 3) після відкриття провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду; 4) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи; 5) ліквідовано або з визначених законом підстав припинено роботу адміністративного суду, який розглядав справу; 6) однією із сторін у справі є суд, в якому розглядається справа, або суддя цього суду; 7) справа підлягає розгляду як зразкова у порядку, визначеному статтею 290 цього Кодексу.

Таким чином, сторона має право клопотати перед судом про передачу справи до суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд такої справи лише після постановлення судом ухвали про закриття провадження по справі.

Водночас, у даному випадку підстави для задоволення вимоги Мінекономіки про закриття провадження у цій справі відсутні, оскільки згідно з статтею 7 КУзПБ визначено процесуальні наслідки щодо необхідності надіслання до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство та який розглядає спір по суті, матеріалів справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито.

Тобто господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство (неплатоспроможність), в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Проте, спірні правовідносини у справі №480/3988/23 про зупинення видаткових операцій та заборону відчуження майна є немайновими за своєю правовою природою, оскільки вони безпосередньо не стосуються сплати податкового боргу, визначеного податковим повідомленням-рішенням чи податковою вимогою, а є засобом забезпечення збереження майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі, отже цей спір не підпадає під перелік спорів, визначений ч. 2 ст. 7 КУзПБ.

Крім того, боржником у справі про банкруство є не відповідач у справі №480/3988/23 - Дочірнє підприємство державної акціонерної компанії "Хліб України" "Роменський комбінат хлібопродуктів", як цього вимагають положення статті 7 КУзП, а третя особа - Акціонерне товариство "Державна акціонерна компанія "Хліб України".

Враховуючи викладене, судом законних підстав для передачі адміністративної справи №480/3988/23 до Господарського суду міста Києва судом не встановлено, а тому у задоволенні клопотання про її передачу слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 29, 238, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Міністерства економіки України про закриття провадження у справі - відмовити.

У задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Державна акціонерна компанія "Хліб України" про передачу справи №480/3988/23 до Господарського суду міста Києва - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.О. Осіпова