Справа № 160/6733/23
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 липня 2023 року Справа № 160/6733/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сліпець Н.Є., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про поновлення строку звернення до суду в адміністративній справі по справі №160/6733/23 за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

04.04.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, яка полягає у невиготовленні та ненаправленні до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нової довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсій з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення на підставі статей 8, 10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року №»2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393», з урахуванням змін у грошовому забезпеченні, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб»;

- зобов`язати Дніпропетровський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки скласти та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 , що враховується для перерахунку пенсії станом на 1 березня 2018 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», з повного інформацією за формою, передбаченою додатком 2 до постанови Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 «Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», для перерахунку та виплати пенсії з 1 січня 2018 року на підставі статей 8, 10, 43, та 63 Закону України від 9 квітня 1992 року № 2262-ХП «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.04.2023 року прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №160/6733/23, та призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) з 21.04.2023 року.

10.05.2023 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.06.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишино без руху, та встановлено позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши обставини для поновлення строку та докази на підтвердження таких обставин.

04.07.2023 на адресу суду надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

В обгрунтування заяви, представник з посиланням на постанову Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 480/1586/19, зазначив, що у такій справі вирішено спір, який є аналогічним спору, що розглядається в межах даної справи, та спірні правовідносини є подібними. Так, Верховним Судом було визнано право позивача на звернення до суду за захистом порушених прав понад 6 місячний термін, тому, при відкритті провадження по даній справі повинна бути застосована позиція Верховного Суду по справі № 480/1586/19, що відповідає вимогам частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів». Також зазначає, що вказаний підхід стосовно процесуальних строків також застосовано Верховним Судом у постанові по справі № 420/2906/23 від 25.05.2023, якою зазначив наступне: при застосуванні процесуальних норм потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку позивач виходить з принципу "належного врядування" та з презумпції, що розмір пенсії визначений відповідно до Закону. З посиланням на практику Європейського суду та частину третю статті 51 Закону №2262-ХІІ, представник позивача просив вважати поважною причину пропуску строку звернення до суду та поновити пропущений з поважних причин такий строк.

Розглянувши клопотання про поновлення строку, суд зазначає наступне.

Так, позивач обґрунтовує причини пропуску строку звернення до суду правовими позиціями Верховного Суду, необхідності уникати надмірного формалізму, недопущення обмеження права на доступ до суду, заявлення спору щодо пенсії, яка є єдиним джерелом існування, посиланням на статтю 46 Закону № 1058-ІV та частину третю статті 51 Закону №2262-ХІІ.

Суд зазначає, що правові висновки щодо застосування норм права, якими врегулювано питання строку звернення до суду та наслідків його недодержання у цій категорії спорів, висловлено Верховним Судом у постанові від 12.04.2023 у справі № 380/14933/22 (ЄДРСР 110187784), застосування яких є обов`язковим для суду відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України.

Предметом заявленого спору є бездіяльність відповідача по складенню та направленню до органу Пенсійного фонду нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01.03.2018.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача звернувся до відповідача із заявою від 23.11.2022 про формування та направлення такої довідки на адресу ГУ ПФУ у Дніпропетровській області, на яку відповідач листом від 21.12.2022 запитав у органу Пенсійного фонду списки осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, та повідомив заявника, що довідка буде підготовлена на підставі списків ГУ ПФУ в Дніпропетровській області.

Надаючи оцінку заявленим доводам, суд зазначає, що фактично позивач не наводить причини пропуску строку звернення до суду, зазначаючи про неможливість застосування встановленого статтею 122 КАС України строку звернення до суду у цій справі.

Посилання заявника на врахування правових висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 10.05.2023 у справі № 480/1586/19, із застосуванням судом частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», не є обґрунтованими.

Так, у справі № 480/1586/19 предметом спору визнати протиправними дії відповідача щодо не включення до довідки про складові грошового забезпечення для перерахунку пенсії з 01.01.2018 додаткових видів грошового забезпечення, однак Верховний Суд не розглядав питання строку звернення до суду у такій справі, висновків щодо застосування статті 122 КАС України постанова не містить.

Не є застосовними висновки Верховного Суду, висловлені у постанові від 25.05.2023 у справі № 420/2906/23, оскільки предметом спору було припинення публічної служби, а саме розпорядження про звільнення позивача з посади заступника голови Одеської обласної державної адміністрації, у цій справі суд касаційної інстанції зазначив, що місячний строк звернення до суду закінчився 12.02.2023 (у суботу), саме у цей день в системі Електронний суд подана позовна заява, зареєстрована судом 13.02.2023, у зв`язку із чим суд зазначив про недопущення позивачем пропуску строку звернення до суду та наголосив на необхідності уникнення надмірного формалізму.

Доводи позивача про відсутність строку звернення до суду із цим позовом про оформлення довідки, із посиланням на частину третю статті 51 Закону № 2262-ХІІ, суд вважає необґрунтованими, оскільки у вказаній статті йдеться про необмеженість строком саме здійснення перерахунку пенсії не проведеного з вини певних органів, відповідач у цій справі не має повноважень на здійснення перерахунку пенсії.

Вирішуючи заявлене клопотання, суд виходить із того, що згідно з вимогами статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення, а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Верховним Судом здійснено відступ від попередніх висновків, сформовано нову правову позицію, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав; при зверненні до суду позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав чи в інший визначений законом строк звернення до суду; отримання позивачем листа відповідача від у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку.

Суд зазначає, що не реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності відповідача або ж формування судової практики. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 N 340/1019/19).

Оскільки пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, перерахунок пенсії позивачу був здійснений з 01.01.2018 з урахуванням грошового забезпечення, визначеного станом на 01.03.2018 відповідно до Постанови КМУ від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» на підставі довідки про грошове забезпечення, наданої відповідачем.

Отже, перерахунок пенсії позивачу був здійснений з 01.01.2018 на підставі довідки про розмір грошового забезпечення, наданої відповідачем, і що в цю довідку не увійшли відомості про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати підвищення) та премії, позивач дізнався саме з часу одержання останнім пенсії, тобто з березня 2018 року, як щомісячного пенсійного утримання, а з позовом до суду позивач звернувся лише в квітні 2023 року, тобто поза межами шестимісячного строку звернення до суду.

Крім того, позивач отримав довідку №ФД95531 від 27.04.2021 року, видану станом на 05.03.2019, рішенням суду у справі №60/12915/21 орган пенсійного Фонду зобов`язано здійснити перерахунок пенсії позивача з 01.04.2019. Отже, спірна довідка мала правові наслідки протягом обмеженого періоду часу.

Позивачем не наведено жодних тверджень щодо наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду та не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

На необхідність врахування правових висновків Верховного Суду, сформульованих у постанові від 12.04.2023 у справі № 380/14933/22, звертали увагу суди апеляційних інстанцій у постановах у справах № 380/17488/22, № 300/4692/22, № 500/4125/22, № 500/4611/22, №300/5247/22, № 380/12001/22, № 140/7252/22, № 300/174/23, № 500/4568/22 та інших.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду (частина третя статті 123 КАС України).

На підставі вищенаведеного, суд доходить висновку, що адміністративний позов позивача слід залишити без розгляду.

У зв`язку із перебуванням головуючого судді у період з 19.06.2023 року по 21.07.2023 року у відпустці, заява розглянута - 25.07.2023 року.

Керуючись статтями 122, 123, 248 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 КАС України.

Суддя Н.Є. Сліпець