Справа № 160/6784/23
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 червня 2023 року Справа № 160/6784/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Інспектор СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Софійченко Анна Романівна, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису,-
ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, третя особа: Інспектор СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Софійченко Анна Романівна в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 322578 від 05.03.2023 року, винесеного інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко Анною Романівною, відносно ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 05.03.2023р. інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко А.Р. складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 322578, у якому зазначено, що ОСОБА_1 вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру стосовно постраждалої особи (дружини) гр. ОСОБА_2 . Зазначений заборонний припис було винесено строком на 10 діб. Позивач вважає, що складений припис є неправомірним та не відповідає нормам чинного законодавства, оскільки працівником поліції не досліджено всі факти та не проаналізовано повністю ситуацію, яка склалася між позивачем та його колишньою дружиною. Внаслідок чого, просить суд визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис серії АА № 322578 від 05.03.2023р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2023 року прийнято до свого провадження вказану справу та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 травня 2023 року залучено до участі у справі №160/6784/23 в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_2 .
Від відповідача надійшов відзив на позов, в якому він не погоджується з доводами позивача, заперечує проти позовних вимог та в їх задоволенні просить відмовити. В обґрунтування відзиву зазначає, що 05.03.2023 інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко А.Р. складено у відношенні ОСОБА_1 терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 322578 від 05.03.2023, яким зобов`язано ОСОБА_1 залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, заборонено вхід та перебування в місці проживання постраждалої особи, заборонено в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою ОСОБА_2 . Відповідач зазначає, що вказаний терміновий заборонний припис серії АА № 322578 від 05.03.2023р. відповідає вимогам Порядку винесення термінового заборонного припису від 01 № 654, є законним, обґрунтованим та таким, що не підлягає скасуванню.
Відповідно до ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За приписами ч.5 ст.262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст.ст.258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Під час шлюбу в них народились спільні діти: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копіями свідоцтв про народження дітей, які наявні в матеріалах справи.
Головою Центральної адміністрації Дніпровської міської ради № 35-р від 10.02.2022 р. «Про затвердження порядку участі у вихованні та спілкуванні з дітьми» ОСОБА_1 визначено порядок участі у вихованні та спілкуванні з дітьми: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , шляхом встановлення графіка побачень з дітьми, з урахуванням їх режиму та стану здоров`я, за попередньою домовленістю з матір`ю: перша та третя субота місяця з 10:00 год. до 20:00 год.; перша та третя неділя місяця з 10:00 год. до 19:00 год.
05 березня 2023 року о 17:10 год. інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко Анною Романівною було складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 322578 відносно ОСОБА_1 , відповідно до змісту якого: 05.03.2023 р. близько 16 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру стосовно постраждалої особи (дружини) гр. ОСОБА_2 . До ОСОБА_1 застосовані наступні заходи термінового заборонного припису: зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 10 діб з 17:10 години 05.03.2023 року до 17:10 години 15.03.2023 року.
Відповідно до форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства від 05.03.2023 року, яка заповнена інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко А.Р.: постраждала особа ОСОБА_2 ; кривдник ОСОБА_1 ; поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки - «високий».
Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_2 та діти проходять психологічне лікування у психолога до якого були направлені органом опіки та піклування, що підтверджується Висновком психолога від 15.02.2023 року, копія якого наявна в матеріалах справи. В даному висновку зазначено, що: «Мати адекватна, має гарні відносини з дітьми, спілкується та приділяє їм багато часу, приймає активну участь у вихованні та навчанні. Емоційний стан нестабільний, присутні тривожність за себе та своїх неповнолітніх дітей. Рекомендовано відвідувати психолога для стабілізації емоційного стану та покращення якості життя... Виявлено, емоційний стан дітей не спокійний та не стабільний, дуже прив`язані до матері, батька та сварки між батьками негативно впливають на дітей, присутній страх у повсякденному житті».
Згідно листа Управління-служба у справах дітей Центральної адміністрації Дніпровської міської ради від 22.03.2023 року, ОСОБА_2 та діти поставлені на облік як сім`я, що перебуває у складних життєвих обставинах, у зв`язку з тим, що діти зазнали фізичного насилля в родині.
Крім того, судом досліджені наступні докази: - Висновок спеціаліста судово-медичного експерта № 623 щодо того, що ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) нанесено тілесні ушкодження у вигляді синців обох передплічь; - Висновок спеціаліста судово-медичного експерта № 624, щодо того, що внаслідок злочинних дій ОСОБА_1 , малолітній ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) отримав опікову рану, що спричинена від дії місцевої речовини (газового балончика); - Картка виклику швидкої медичної допомоги від 05.03.2023 року, (що підтверджує, що дітям була викликана швидка, оскільки ОСОБА_1 розпилив їм в очі газовий балончик); - Картка виїзду швидкої медичної допомоги № 591 від 05.03.2023 року щодо надання невідкладної медичної допомоги малолітньому ОСОБА_3 ; - відповідь КП «Обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ДОР» від 13.03.2023 року щодо виїзду бригади медиків у зв`язку з нанесення ушкоджень малолітнім дітям.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд враховує наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначає Закон України Про запобігання та протидію домашньому насильству від 07.12.2017 №2229-VIII (далі - Закон № 2229-VIII).
Згідно пункту 3 частини 1 статті 1 Закону № 2229-VIII домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.
Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону № 2229-VIII психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Згідно з пунктом 16 частини 1 статті 1 Закону №2229-VIII терміновий заборонний припис стосовно кривдника - це спеціальний захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.
Відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: 1) виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; 2) прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; 3)інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; 4) винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; 5)взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; 6) здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; 7) анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; 8) взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 згаданого Закону; 9)звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у такій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.
Відповідно до статті 24 Закону № 2229-VIII до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належать: 1) терміновий заборонний припис стосовно кривдника; 2)обмежувальний припис стосовно кривдника; 3) взяття на профілактичний облік кривдника та проведення з ним профілактичної роботи; 4) направлення кривдника на проходження програми для кривдників.
Згідно із частинами першою, другою, четвертою, п`ятою, шостою, дев`ятою, одинадцятою статті 25 Закону №2229-VIII терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.
Терміновий заборонний припис може містити такі заходи: 1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; 2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; 3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.
Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.
Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія - постраждалій особі або її представнику.
Особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України.
Терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до розділу II Порядку № 654 терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків.
Оцінка ризиків проводиться шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який враховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.
Форма оцінки вчинення домашнього насильства складається із 27 питань, на які поліцейський має відповісти так, ні, без відповіді/невідомо. Питання стосуються безпосередньо безпеки постраждалої особи: чи кривдник погрожував її вбити, чи застосовував фізичне насильство, чи перебував кривдник у стані алкогольного чи наркотичного сп`яніння (має алкогольну чи наркотичну залежність) та ін.
Відбираючи від постраждалої особи відповіді на такі запитання, поліцейський визначає таким чином рівень небезпеки: високий, середній або низький. І, що важливо, відмова або небажання постраждалої особи спілкуватися із правоохоронними органами може розцінюватися представниками поліції як високий рівень небезпеки. Тобто, якщо на всі запитання отримано відповіді Без відповіді/Невідомо, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.
Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні - терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Під час вирішення питання про винесення припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлові приміщення. При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності).
Відповідно до пункту 6 розділу І Порядку проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства внутрішніх справ України 13 березня 2019 року № 369/180 (далі - Порядок №369/180) дві відповіді так на запитання № 1-6 та на будь-яку кількість запитань з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває у ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки.
Відповідь так на одне запитання з № 1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з № 7-27 або жодної відповіді на запитання з № 1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки.
Відповідь так на одне запитання з № 1-6 та на не більше ніж шість запитань з №7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.
Пункт 7 розділу ІІ порядку № 369/180 встановлює, що залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону №2229-VIII. Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.
Отже, з системного аналізу наведених правових норм вбачається, що оцінку ризиків надає безпосередньо поліцейський, керуючись власним переконанням з урахуванням з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.
Як вбачається з Форми оцінки вчинення домашнього насильства від 05.03.2023 року, яка заповнена інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко А.Р.: постраждала особа ОСОБА_2 ; кривдник ОСОБА_1 ; поліцейським уповноваженого підрозділу поліції визначено рівень небезпеки - «високий».
Блок запитань з № 1 - 6 містить 3 відповіді «Так», блок запитань № 7 - 27 містить 3 відповіді «Так».
05 березня 2023 року о 17:10 год. інспектором СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Софійченко Анною Романівною було складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА № 322578 відносно ОСОБА_1 , відповідно до змісту якого: 05.03.2023 р. близько 16 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , вчинив домашнє насильство психологічного та фізичного характеру стосовно постраждалої особи (дружини) гр. ОСОБА_2 . До ОСОБА_1 застосовані наступні заходи термінового заборонного припису: зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи; заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.
Терміновий заборонний припис стосовно кривдника винесений строком на 10 діб з 17:10 години 05.03.2023 року до 17:10 години 15.03.2023 року.
Таким чином, оскаржуваний припис серії АА № 322578 від 05.03.2023 винесено за результатами проведеної оцінки ризиків за наслідком опитування постраждалої особи та отримання від неї відповідей на 27 запитань та отримання відповідей «Так» на питання №№ 2, 3, 6, 10, 11, 13, що в силу пункту 6 розділу ІІ Порядку оцінки ризиків вчинення домашнього насильства свідчить про наявність високого рівня небезпеки.
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що оскаржуваний припис від 02.02.2023 складено у зв`язку зі скоєнням позивачем домашнього насильства стосовно постраждалої особи - ОСОБА_2 , колишньої дружини позивача, у зв`язку з неприязними стосунками, що не заперечується позивачем та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, які були досліджені судом вище.
З огляду викладені обставини, зокрема, кількість відповідей «Так», характер та специфіку запитань №№ 2, 3, 6, 10, 11, 13, суд дійшов висновку, що прийняття оскарженого термінового заборонного припису стосовно кривдника (позивача) було необхідним заходом врегулювання конфлікту, який мав місце між позивачем та його колишньою дружиною.
На підставі вищевикладеного, з урахуванням підтвердженого матеріалами справи факту вчинення домашнього насильства позивачем, суд дійшов висновку, що поліцейський діяв безсторонньо та розсудливо, в межах та у спосіб наданих йому повноважень, а відтак правомірно застосував надану йому дискреційну функцію, склавши оскаржуваний припис.
В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23.06.1997 року № 2-зп у справі № 3/35-313 вказано, що …за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.
У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22.04.2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи правового акту індивідуальної дії правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії) стосуються окремих осіб, розраховані на персональне (індивідуальне) застосування і після реалізації вичерпують свою дію.
Ухвалюючи рішення у цій справі, суд також зважає і на те, що строк дії оскаржуваного припису закінчився 15.03.2023р., тобто ще до звернення позивача з цим позовом до суду (04.04.2023р.), що є самостійною підставою для відмови у позові.
Таким чином, оскаржений терміновий заборонний припис, як акт індивідуальної дії, реалізовано його застосуванням і спливом часу, на який він виносився, а тому його оскарження після закінчення терміну дії не є належним способом захисту права позивача, оскільки навіть ймовірне наступне скасування припису не може призвести до відновлення попереднього стану.
Доказів того, що винесення термінового заборонного припису мало негативні наслідки для позивача, у зв`язку з чим його права були порушені, до суду також не надано.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Посилання позивача на те, що під час дії оскаржуваного припису ним вчинялись дії щодо збирання доказів для звернення до суду з цим позовом, суд оцінює критично, оскільки позивач не був позбавлений можливості під час звернення до суду про оскарження припису одночасно звернутися з клопотанням про витребування додаткових доказів із посиланням на причини неможливості самостійного їх отримання.
Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач, як суб`єкт владних повноважень довів правомірності своїх дій та рішення (припису). Натомість, позивачем не підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Виходячи із меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Інспектор СПДН ВП ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції Софійченко Анна Романівна, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування термінового заборонного припису, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова