Справа № 640/22039/22
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2023 року справа №640/22039/22

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

Суть спору: 12.12.2022 до Окружного адміністративно суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення №7496814/37000781 від 24.10.2022 та №7496815/37000781 від 24.10.2022 Комісії Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, подані Товариством з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА".

Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.

09.02.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 16.12.2022 №03-19/2157/22 "Про скерування за належністю справи" надійшли матеріали адміністративної справи №640/22039/22.

09.02.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.02.2023 прийнято адміністративну справу №640/22039/22 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О., відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у ній матеріалами; витребувано від сторін письмові пояснення та докази по справі.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" було подано до контролюючого органу податкові накладні №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 для їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак рішеннями від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781 було відмовлено у реєстрації податкових накладних, не зважаючи на їх відповідність всім вимогам та критеріям, що встановлені Податковим кодексом України та відповідними підзаконними нормативно-правовими актами.

Позивач звернув увагу на те, що спірні рішення не містять конкретної інформації щодо причин та підстав для прийняття таких рішень Головним управлінням ДПС у м. Києві, а лише містять посилання на те, що причиною їх прийняття є ненадання платником податку первинних документів. У той же час, як вказує позивач, Головним управлінням ДПС у м. Києві не зазначено, яких саме документів не вистачає для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних.

Крім того, позивач зазначив, що після зупинення реєстрації податкових накладних ним було подано до контролюючого органу усі необхідні для реєстрації первинні документи, які не мають жодних дефектів та підтверджують факт здійснення господарської операції, а тому спірні рішення були прийняті протиправно та мають бути скасовані.

На час прийняття рішення у даній справі, відповідачі правом на подання відзиву на позов не скористались.

Водночас, на виконання вимог ухвали суду від 14.02.2023, від ГУ ДПС у м. Києві до суду надійшло клопотання про надання пояснень та витребуваних документів, в якому останній, зокрема, просив суд прийняти рішення про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Також, до вказаного клопотання відповідачем було додано: рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 28.09.2021 №170452 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА", від 09.12.2021 №184039 Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА", від 10.11.2021 №198773 Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА"; лист Управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у м. Києві на адресу Управління правового забезпечення «Про надання інформації у справі №640/22039/22» без номера та дати реєстрації; витяг з протоколу №241 засідання Комісії Головного управління ДПС у м. Києві №1 з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.10.2022; копію рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 14.10.2022 №271367 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА".

У відповіді на відзив позивач зазначив про не спростування контролюючим органом його доводів та аргументів, викладених у позовній заяві.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.07.2023 відмовлено у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про здійснення розгляду справи у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" (ідентифікаційний код 37000781, місцезнаходження: 01004, місто Київ, вулиця Басейна, будинок 9, офіс 3) зареєстроване як юридична особа 17.02.2010, номер запису 0038886, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Видами економічної діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" за КВЕД є: 82.11 Надання комбінованих офісних адміністративних послуг (основний); 82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 41.10 Організація будівництва будівель; 01.61 Допоміжна діяльність у рослинництві; 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; 33.17 Ремонт і технічне обслуговування інших транспортних засобів; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 49.20 Вантажний залізничний транспорт; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.

01.10.2021 між ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" (далі - Орендодавець) та ТОВ "Промвагонтранс" (далі - Орендар) було укладено договір оренди вагонів №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ (далі Договір).

Відповідно до п. 1.1 Договору Орендодавець передає, а Орендар приймає в тимчасове платне користування (оренду) 50 (п`ятдесят) залізничних вагонів-хоперів для зерна, для здійснення перевезень зерна сільськогосподарських культур.

Згідно з п. 1.2 Договору Орендодавець передає Орендареві вагони, які Орендар має право використовувати на залізничних коліях загального користування на території України (окрім території зони дії АТО та Криму), Республіки Білорусь та на території країн Європейського Союзу. Передача вагонів в оренду та їх повернення з оренди оформлюється відповідними Актами прийому-передачі, підписаними уповноваженими представниками обох сторін, які є невід`ємними частинами цього Договору і в яких зазначається заводський номер та восьмизначний номер кожного вагона.

Орендодавець щомісячно передає Орендарю на підпис в 2-х примірниках Акт прийому-передачі наданих послуг за Договором (п. 2.4.3 Договору).

Згідно з п. 3.1 Договору валютою платежів за цим Договором є українська гривня.

Розмір орендної плати за оренду одного вагону за Договором становить 1800 (одна тисяча вісімсот) гривень 00 копійок, в т.ч. 20% ПДВ 300 (триста) гривень 00 копійок, за 1 (одну) добу оренди. Розмір орендної плати може бути змінений за згодою сторін, про що вони укладають відповідну додаткову угоду до цього Договору (п. 3.2 Договору).

У відповідності до п. 3.3 п. 3.4 Договору сума цього Договору визначається як загальна сума всіх платежів, які будуть здійсненні в рамках цього Договору. Послуги банків, в яких обслуговуються сторони, кожна сторона сплачує за свій рахунок.

Згідно з п. 3.5 Договору орендна плата згідно умов цього Договору здійснюється Орендарем на користь Орендодавця щомісячно до 30-числа місяця, наступного за звітним.

Початком нарахування орендної плати за Договором є день прибуття вагонів на залізничні станції, вказані в заявці Орендаря та підписання сторонами Актів прийому-передачі вагонів в оренду, а закінченням нарахування орендної плати є день прибуття вагонів на станцію приписки чи іншу станцію на території України, письмово зазначену Орендодавцем, та підписання сторонами Актів приймання-передачі вагонів з оренди (п. 3.6 Договору).

На виконання умов вищевказаного Договору ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" передало, а ТОВ "Промвагонтранс" прийняло в користування (оренду) залізничні вагони хопери для зерна в кількості 50 (п`ятдесят) штук, що підтверджується Актом прийому-передачі вагонів оренду до Договору №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ від 01.10.2021, копія якого наявна в матеріалах справи.

01.07.2022 між позивачем та ТОВ "Промвагонтранс" підписано Додаткову угоду №4 до Договору №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ від 01.10.2021, відповідно до умов якої сторони дійшли згоди встановити розмір орендної плати за оренду вагонів №98201163, №98201338 за Договором з 01.07.2022 в розмірі 516,53 (п`ятсот шістнадцять) гривень 53 копійки за добу з урахуванням ПДВ за один вагон, що є еквівалентом 17 євро станом на 01.07.2022 за курсом 30,4017 грн. за 1 євро.

У подальшому між ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" та ТОВ "Промвагонтранс" були складені та підписані акти виконання робіт (надання послуг): №7 від 31.05.2022 з оренди вагонів у кількості 1550 ваг / доба за ціною 835,00 грн. на загальну суму 1553100,00 грн. у т.ч. ПДВ 258850,00 грн.; №9 від 31.07.2022 з оренди вагонів у кількості 1488 ваг / доба за ціною 1650,00 грн. у сумі 2455200,00 грн., оренди вагону 98201163 у кількості 31 ваг/доб за ціною 524,12 грн. у сумі 16247,72 грн., оренди вагону 98201338 у кількості 31 ваг/доб за ціною 524,12 грн. у сумі 16247,72 грн., на загальну вартість 2985234,53 грн. у т.ч. ПДВ 497539,09 грн.

Факт оплати ТОВ "Промвагонтранс" оренди вагонів за Договором №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ від 01.10.2021 підтверджується платіжними дорученнями №182 від 03.06.2022, №1493 від 28.07.2022, №273 від 05.09.2022 та виписками з особового рахунку ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" UA 0014104 UAH, відкритому в АТ ОТП БАНК, за 28.07.2022, 03.06.2022 та 05.09.2022. Копії вищевказаних документів наявні в матеріалах справи.

За фактом настання першої з подій (надання в оренду вагонів) позивач склав та подав для реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 31.05.2022 на суму 1553100,00 грн., в т.ч. ПДВ 258850,00 грн., №1 від 31.07.2022 на суму 3069000,00 грн., в т.ч. ПДВ 511500,00 грн.

За результатом обробки вказаних податкових накладних їх реєстрація була зупинена, про що позивачу направлено квитанції від 26.07.2022 №, від 12.08.2022 № .

В якості підстав для зупинення реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 відповідачем вказано: відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У квитанції від 26.07.2022 №, в якій повідомлено про зупинення реєстрації податкової накладної №1 від 31.05.2022 додатково повідомлено: показник D=64.8605%, Р=0.

У квитанції від 12.08.2022 № , в якій повідомлено про зупинення реєстрації податкової накладної №1 від 31.07.2022 додатково повідомлено: показник D=81.5144%, Р=0.

Позивач, не погоджуючись з підставами зупинення реєстрації податкових накладних та враховуючи неконкретизовані пропозиції Головного управління ДПС у м. Києві, які зазначені ним у квитанціях від 26.07.2022 №, від 12.08.2022 № про зупинення реєстрації спірних податкових накладних, 19.10.2022 відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджений постановою Кабінету Міністрів від 11 грудня 2019 року № 1165, через Єдине вікно подання електронних документів ДПС України направив на адресу Головного управління ДПС у м. Києві повідомлення від 19.10.2022 № 1 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, в тому числі №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 відповідно, які, на думку позивача, повністю розкривають зміст господарських операцій та підтверджують документальне оформлення проведених господарських операцій. Разом з вказаним повідомленням позивач направив на адресу Головного управління ДПС у м. Києві файли з копіями документів довільного формату, кількість додатків 23.

Згідно з переліком додатків, зазначеним у поясненнях на квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних вих. №118 від 19.10.2022, Головному управлінню ДПС у м. Києві на підтвердження здійснення господарських операцій щодо, зокрема, податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 надано: копію рішення про невідповідність ризиковості від 14.10.2022 №271367, копію акту прийому-передачі вагонів в оренду від 01.10.2021, копію акту виконаних робіт від 31.05.2022 №7, копію акту виконаних робіт від 31.07.2022 №9, копії платіжних доручень від 03.06.2022 №182, №1493 від 28.07.2022, від 05.09.2022 №273, копію договору оренди вагонів №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ від 01.10.2021, копію довідки від УЗ по вагонах від 17.11.2021, копію оборотно-сальдової відомості по рахунку 361.

За результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті рішення від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781, якими у реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 відмовлено.

В якості підстави для прийняття вказаних рішень Комісією ГУ ДПС у м. Києві зазначено про ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити); розрахункових документів та/ або банківських виписок з особових рахунків. У графі додаткова інформація вказано: платником не надано документів, що підтверджують подію на дату виписки ПН (надано акти на меншу суму, а саме №7 від 31.05.2022 - 1553100,00 грн. (ПН на суму 1603200,00 грн.), №9 від 31.07.2022 - 2985234,53 грн. (ПН на суму 3069000,00 грн.), також надано ПД: від 23.12.2,00 грн., від 21.01.2022 100000,00 грн., від 03.06.2022 240000,00 грн., від 28.07.20,00 грн., від 05.09.20,00 грн.).

Судом встановлено, що позивач звернувся до Державної податкової служби України зі скаргами на спірні рішення.

За результатами розгляду вказаних скарг Державною податковою службою України були прийняті рішення від 08.11.2022 №59769/37000781/2, від 08.11.2022 №59770/37000781/2, якими спірні рішення залишено без змін, а скарги позивача - без задоволення з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Не погоджуючись з рішеннями про відмову у реєстрації податкових накладних, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (тут і далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку № 1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДФС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520).

Пунктом 2 Порядку № 520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 7 Порядку № 520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до пункту 12 вказаного Порядку № 520 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.

З матеріалів справи вбачається, що в спірних рішеннях Комісії ГУ ДПС у м. Києві від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781, в якості підстави для відмови в реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 вказано про ненадання платником податку первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити); розрахункових документів та/ або банківських виписок з особових рахунків. У графі додаткова інформація вказано: платником не надано документів що підтверджують подію на дату виписки ПН (надано акти на меншу суму, а саме №7 від 31.05.2022 - 1553100,00 грн. (ПН на суму 1603200,00 грн.), №9 від 31.07.2022-2985234,53 грн. (ПН на суму 3069000,00 грн.), також надано ПД: від 23.12.2,00 грн., від 21.01.2022 100000,00 грн., від 03.06.2022 240000,00 грн., від 28.07.20,00 грн., від 05.09.20,00 грн.).

Водночас, з огляду на докази, надані позивачем до податкового органу після зупинення реєстрації податкових накладних, які надані до матеріалів справи, що повністю розкривають зміст господарських операцій, останнім підтверджено реальність здійснення господарських операцій, надані пояснення та копії бухгалтерських документів, якими підтверджується законність та реальність таких операцій на дату складання спірних податкових накладних.

Суд зазначає, що в якості недостатності наданих платником податку документів для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування слід розуміти надання таким платником не всіх документів, передбачених пунктом 5 Порядку № 520.

Пунктом 26 Порядку № 1165 передбачено, що комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 29 Порядку № 1165 передбачено, що до складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів (пункт 30 Порядку № 1165).

Абзацом 5-6 пункту 40 Порядку № 1165 визначено, що рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування.

Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні (абзаци 8-9 пункту 40 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Пунктом 45 Порядку № 1165 визначено, що розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи:

- доповідь секретаря комісії;

- доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби);

- внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення;

- оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання;

- голосування;

- оголошення головою комісії результатів голосування;

- оформлення протоколу.

Отже, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) передбачає проведення комісією контролюючого органу відповідного засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.

З наданого до суду витягу з протоколу №241 засідання Комісії Головного управління ДПС у м. Києві №1 з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних убачається, що члени Комісії слухали Овсейчука Юліана, який відкрив засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та повідомив про порядок денний даного засідання, а саме про платників податків, що подали 2 повідомлення та документи про підтвердження реальності здійснення операцій, а саме ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" (код 37000781) та ухвалили шляхом відкритого голосування і остаточного прийняття рішення про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН згідно Наказу 520 від 12.12.2019 «Про затвердження Порядку прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових», а саме: ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" податкові накладні №1 від 31.05.2022, №1 від 31.07.2022.

При цьому суд зазначає, що в протоколі засідання Комісії ГУ ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, від 24.10.2022 №241, не розкрито зміст обговорення членами Комісії наданих матеріалів та розгляду Комісією поданого позивачем повідомлення від 19.10.2022 № 1 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022.

Суд зазначає, що абзацом другим пункту 5 Порядку № 1165 регламентовано, що податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3). Пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, які є Додатком 3 до вказаного порядку, критерієм ризиковості здійснення операцій визначено відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Пунктом 8 Додатку № 1 до Порядку № 1165 визначено, що до критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість належить: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Суд звертає увагу на те, що в квитанціях від 26.07.2022 №, від 12.08.2022 № про зупинення реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 в якості підстав для зупинення реєстрації податкових накладних відповідачем вказано: відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому контролюючим органом не було зазначено, яка саме податкова інформація зумовила висновки про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Також ГУ ДПС у м. Києві не надано суду доказів наявності у контролюючих органів податкової інформації, яка б свідчила про відповідність Позивача критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, ГУ ДПС у м. Києві надано суду рішення про невідповідність ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" критеріям ризиковості платника податку від 14.10.2022 №271367, прийнятого з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 05.10.2022 №1.

Отже, обставини, що слугували підставами для зупинення реєстрації податкових накладних (відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку) на час прийняття спірних рішень відпали, що, в свою чергу, підтверджено контролюючим органом у рішенні про невідповідність позивача критеріям ризикованості.

Як вже було зазначено вище, рішеннями відповідної комісії податкового органу було відмовлено у реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, з підстав ненадання позивачем первинних документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності повних типових форм та галузевої специфіки, накладних); розрахункових документів та/ або банківських виписок з особових рахунків.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Аналогічна правова позиція вже неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 25.11.2022 у справі №320/3483/21, 27.10.2022 у справі №360/3253/20, від 01.12.2021 у справі № 600/1878/20-а, від 21.05.2019 по справі № 0940/1240/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18 та від 18.06.2020 у справі № 824/245/19-а.

При цьому суд звертає увагу на те, що спірні рішення про відмову у реєстрації податкових накладних були винесені не у зв`язку з невиконанням позивачем вимог щодо надання пояснень по пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а у зв`язку з ненаданням копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування. При цьому ГУ ДПС у м. Києві не обґрунтовано правомірності прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладних з підстави, з якої попередньо не було ГУ ДПС у м. Києві зупинено реєстрацію таких податкових накладних та надано право платнику податку усунути недоліки при подачі податкових накладних на реєстрацію. Зазначене суперечить принципу правової визначеності та свідчить про порушення ГУ ДПС у м. Києві при прийнятті оскаржуваних рішень принципів добросовісності, обґрунтованості та участі особи у процесі прийняття рішення щодо останньої.

Суд зауважує, що згідно отриманих квитанцій від 26.07.2022 №, від 12.08.2022 № податкові накладні прийняті, але їх реєстрацію зупинено з посиланням на п. 201.16 ст. 201 ПК України та п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У справі, що розглядається, судом встановлено, та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що рішеннями відповідної комісії контролюючого органу було відмовлено у реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, з підстав ненадання позивачем первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити); розрахункових документів та/ або банківських виписок з особових рахунків. У графі додаткова інформація вказано: платником не надано документів що підтверджують подію на дату виписки ПН (надано акти на меншу суму, а саме №7 від 31.05.2022 - 1553100,00 грн. (ПН на суму 1603200,00 грн.), №9 від 31.07.2022-2985234,53 грн. (ПН на суму 3069000,00 грн.), також надано ПД: від 23.12.2,00 грн., від 21.01.2022 100000,00 грн., від 03.06.2022 240000,00 грн., від 28.07.20,00 грн., від 05.09.20,00 грн.).

Судом, з урахуванням доказів, наданих позивачем до контролюючого органу після зупинення реєстрації податкових накладних (пояснення та копії бухгалтерських документів), встановлено, що позивачем надано документи, що повністю розкривають зміст господарських операцій та є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних.

При цьому, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.

Аналогічний правовий висновок у подібних правовідносинах викладено Верховним Судом у постанові від 25 листопада 2022 року у справі № 320/3484/21.

Щодо достатності обсягу наданих документів для реєстрації спірних податкових накладних суд зазначає таке.

Пунктом 187.1 статті 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

З огляду на положення цієї норми, у платника податку на додану вартість виникають податкові зобов`язання з податку на додану вартість, а відтак і обов`язок зареєструвати податкові накладні, за першою із подій: або дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок або дата відвантаження товарів.

Подібний підхід щодо необхідності реєстрації податкової накладної за першої, передбаченої пунктом 187.1 статті 187 ПК України події був застосований Верховним Судом у постанові від 03.11.2021 у справі № 360/2460/20.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, на обґрунтування передачі вагонів в оренду, як першої з подій, що обумовила обов`язок визначити податкові зобов`язання та зареєструвати податкові накладні, позивачем надано акти виконання робіт (надання послуг): №7 від 31.05.2022 з оренди вагонів у кількості 1550 ваг / доба за ціною 835,00 грн. на загальну суму 1553100,00 грн. у т.ч. ПДВ 258850,00 грн.; №9 від 31.07.2022 з оренди вагонів у кількості 1488 ваг / доба за ціною 1650,00 грн. у сумі 2455200,00 грн., оренди вагону 98201163 у кількості 31 ваг/доб за ціною 524,12 грн. у сумі 16247,72 грн., оренди вагону 98201338 у кількості 31 ваг/доб за ціною 524,12 грн. у сумі 16247,72 грн., на загальну вартість 2985234,53 грн. у т.ч. ПДВ 497539,09 грн.

Крім того, позивачем було надано контролюючому органу документи, які підтверджують факт оплати ТОВ "Промвагонтранс" оренди вагонів за Договором №01/10/2021-ОрВ-ІНКА/ПВТ від 01.10.2021, а саме: платіжні доручення №182 від 03.06.2022, №1493 від 28.07.2022, №273 від 05.09.2022 та виписки з особового рахунку ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" НОМЕР_1 , відкритому в АТ ОТП БАНК, за 28.07.2022, 03.06.2022 та 05.09.2022.

При цьому, щодо тверджень контролюючого органу про відсутність документів, що підтверджують подію на дату виписки ПН (надано акти на меншу суму, а саме №7 від 31.05.2022 - 1553100,00 грн. (ПН на суму 1603200,00 грн.), №9 від 31.07.2022-2985234,53 грн. (ПН на суму 3069000,00 грн.), також надано ПД: від 23.12.2,00 грн., від 21.01.2022 100000,00 грн., від 03.06.2022 240000,00 грн., від 28.07.20,00 грн., від 05.09.20,00 грн.) позивачем зазначено, що ТОВ "Архітектурна майстерня "ІНКА" у податковій накладній №1 від 31.07.2022 помилково вказана невірна сума грошових зобов`язань без врахування додаткової угоди №4 від 01.07.2022, що стало підставою для формування розрахунку коригування №2 від 31.07.2022 до податкової накладної №1 від 31.07.2022, копія якого була надана контролюючому органу та наявна в матеріалах справи.

Таким чином, відсутність документів на підтвердження надання послуг у цій справі не могла бути підставою для відмови у реєстрації податкових накладних на підставі спірних у справі рішень від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781.

Зважаючи на наведену вище практику Верховного Суду щодо застосування норм Порядку №520 та Порядку №1165, вказані обставини в комплексному аналізі наявних у матеріалах справи доказів, що надавались для підтвердження правомірності реєстрації податкових накладних, підтверджують зроблені судом висновки про те, що позивач надав усі наявні та достатні документи, передбачені податковим законодавством, необхідні для реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022.

Натомість, всупереч частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України контролюючий орган не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані Позивачем документи на підтвердження правомірності реєстрації податкових накладних в своїй сукупності підтверджують правомірність спірних у справі індивідуальних актів.

Аналогічний висновок у подібних правовідносинах висловлено Верховним судом у постанові від 01.12.2021 у справі 600/1878/20-а.

Оцінюючи наведені доводи, вказані відповідачем-1 у письмових поясненнях на позовну заяву, суд зазначає, що саме у квитанціях, якими зупинено подані до реєстрації ЄРПН податкові накладні, ГУ ДПС у м. Києві має окреслити зміст своїх вимог до первинних документів, які свідчать про підстави зупинення реєстрації податкових накладних.

Враховуючи узагальненість таких вимог позивачем надано на його розсуд копії первинних документів, які на його думку повністю розкривають зміст господарських операцій.

При цьому суд зазначає, що процедура реєстрації податкової накладної в ЄДПН не є тотожною процедурі проведення перевірки контролюючим органом під час здійснення податкового контролю.

Здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25 жовтня 2019 року у справі № 0340/1834/18 та від 12 листопада 2019 року у справі № 816/2183/18.

Водночас, суд наголошує, що у цій справі не надається оцінка реальності здійснення господарських операцій, на підставі яких позивач склав спірні податкові накладні, оскільки це питання має досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Індивідуальний акт, виданий суб`єктом владних повноважень є документом, прийнятим з метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Натомість, оскаржувані рішення податкового органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості індивідуального акта, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Суд вважає за доцільне зазначити, що відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права та підлягає застосуванню національними судами при розгляді справ.

В своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах Беєлер проти Італії [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, Онер`їлдіз проти Туреччини [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, Megadat.com S.r.l. проти Молдови (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і Москаль проти Польщі (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах Лелас проти Хорватії (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і Тошкуце та інші проти Румунії (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах Онер`їлдіз проти Туреччини (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та Беєлер проти Італії (Beyeler v. Italy), п. 119).

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що дії Комісії ГУ ДПС у м. Києві по прийняттю спірних рішень, в яких не зазначені підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчать про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, свідчать про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Відповідно до положень статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі Компанія Вестберґа таксі Актіеболаґ та Вуліч проти Швеції Суд визначив, що …адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.

Однак під час розгляду справи ГУ ДПС у м. Києві, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття спірних рішень та неврахування наданих позивачем Комісії ГУ ДПС у м. Києві документів, а отже, не довів правомірності своїх рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про наявність підстав для реєстрації податкових накладних на виконання проведених господарських операцій між позивачем та його контрагентом, та приймаючи до уваги те, що такі документи були надані ГУ ДПС у м. Києві, останній не мав правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, суд зазначає таке.

Згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Пленум Вищого адміністративного суду України в пункті 10.3 Постанови від 20.05.2013 № 7 Про судове рішення в адміністративній справі зазначив, що суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку № 1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі.

Суд звертає увагу на те, що спірні накладні №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022 були подані до реєстрації 26.07.2022 та 12.08.2022 відповідно, а тому підлягають реєстрації у день їх подання.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Вирішуючи питання стосовно розподілу судових витрат, суд враховує наступне.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною восьмою цієї статті передбачено, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Судом встановлено, що під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 4962,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 09.12.2022 №850.

Враховуючи задоволення позову у повному обсязі, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві, оскільки спірні рішення саме комісії регіонального рівня призвели до виникнення спірних правовідносин.

Керуючись статтями 243-246, 249, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 24.10.2022 №7496814/37000781, №7496815/37000781 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, поданих Товариством з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" (ідентифікаційний код 37000781).

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №1 від 31.05.2022 та №1 від 31.07.2022, подані Товариством з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" (ідентифікаційний код 37000781), датою їх подання на реєстрацію.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Архітектурна майстерня "ІНКА" (ідентифікаційний код 37000781, місцезнаходження:

01004, місто Київ, вулиця Басейна, будинок 9, офіс 3) судовий збір у розмірі 4962,00 (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код ВП 44116011).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 21.07.2023.

Суддя Кушнова А.О.