Справа № 420/8815/23
Суддя: Скупінська О.В.
Дата ухвалення: 2023-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/8815/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді - Скупінської О.В.,

при секретарі Гудзікевич Я.А.,

за участю:

представника позивача Макаренко Н.А.,

представника відповідача Тарановського Р.В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду 21 квітня 2023 року надійшла позовна заява акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 26.12.2022 № 12295/15-32-04-06, що прийняте Головним управлінням ДПС в Одеській області.

Позовні вимоги АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» обґрунтовує тим, що Головним управлінням ДПС в Одеській області було складено Акт про результати перевірки своєчасної реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань до такої податкової накладної АТ «Одеська ТЕЦ» № 12375/15-32-04-06 від 14.11.2022. На підставі висновків, що викладені у акті № 12375/15-32-04-06 від 14.11.2022 було прийнято податкове повідомлення-рішення від 26.12.2022 № 12295/15-32-04-06 про нарахування штрафу у розмірі 8677345,64 грн. Податкове повідомлення-рішення від 26.12.2022 № 12295/15-32-04-06 отримано позивачем 23 лютого 2023 року. Як вбачається, Акт перевірки складено 14.11.2022, а вручено платнику податків АТ «Одеська ТЕЦ» 23.11.2022. Податкове повідомлення-рішення було прийнято 26.12.2022, тобто з порушенням вимог п. 86.8 ст.86 Податкового кодексу України щодо строків складання податкових повідомлень-рішень. З метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП і підготовки пакету документів у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України 28.02.2022 розміщено загальний офіційний лист ТПП України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Враховуючи вимоги п.п.69.1 п. 69 підр.10 розд. ХХ Податкового кодексу України, АТ «Одеська ТЕЦ» листом № 03/01-410 від 18.04.2022 повідомила Головне управління ДПС в Одеській області про неможливість виконання своїх зобов`язань в результаті настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), а саме про відсутність можливості своєчасно та в повному обсязі виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування. Отже, відповідач не врахував вимоги п.п.112.8.9 п.112.8 ст.112 Податкового кодексу України, що також є підставою для звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригувань до податкової накладної. У АТ «Одеська ТЕЦ» на момент набрання чинності Законом України № 2260 від 12.05.2022 не було можливості виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів реєстрації у відповідних реєстрах податкових та розрахунків коригування у зв`язку з від`ємним значенням суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати ПН та/або РК в ЄРПН. Позивач вважає, що п.п. 69.1 п. 69 підр. 10 розд. ХХ Податкового кодексу України, до прийняття наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 № 225 чітко визначало, що відсутність у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів реєстрації податкових накладних є підставою для звільнення від відповідальності, визначеної Податкового кодексу України. Норма п.п. 69.1 п. 69 підр. 10 розд. ХХ Податкового кодексу України в редакції на час її прийняття, не визначала саме у зв`язку з чим платник податків не може виконати свій податковий обов`язок. При цьому, в умовах невизначенності правозастосування, АТ «Одеська ТЕЦ» було зареєстровано розрахунок коригування від 31.12.2021 № 2 до податкової накладної від 31.12.2021 № 19 в терміни зазначені в п.п. 69.1 Податкового кодексу України до 15 липня 2022 року, а саме 13.07.2022. Тобто на час реєстрації розрахунку коригування від 31.12.2021 № 2 до податкової накладної від 31.12.2021 № 19 АТ «Одеська ТЕЦ» 13.07.2022 не існувало наказу Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, та не було роз`яснено на законодавчому рівні, як трактувати «відсутність у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів реєстрації податкових накладних» згідно п.п. 69.1 п. 69 підр. 10 розд. ХХ Податкового кодексу України, відповідно існувала ситуація невизначеності в правозастосуванні, тому вказана норма має трактуватися на користь АТ «Одеська ТЕЦ» та Товариство має бути звільнене від передбаченої Податкового кодексу України відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригувань до податкових накладних також і з цих підстав. Як вказано в розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації ПН/РК до ПН в ЄРПН, що додано до оскаржуваного повідомлення-рішення від 26.12.2022, дата складання ПН/РК 31.12.2021, дата реєстрації ПН/РК - 13.07.2022, кількість днів порушення термінів реєстрації 47 днів. При цьому, відповідачем не обґрунтовано визначення кількості днів порушення терміну реєстрації розрахунку коригувань в 47 днів. Підпункт 69.1 п. 69 підр. 10 розд. ХХ ПК України в редакції Закону України № 2260 від 12.05.2022 прийнятий з порушенням принципу стабільності, визначеному в п.п. 4.1.9 п.4.1 ст.9 Податкового кодексу України. Таким чином, в сукупності вказаних норм Податкового Кодексу України, враховуючи порушення відповідачем строків прийняття спірного податкового-повідомлення-рішення, принцип презумпції правомірності платника податків згідно п.п. 4.1.4 п.4.1. ст.4, п. 56.21 ст.56 Податкового кодексу України, позивач вважає, що підстав для нарахування штрафних санкцій за порушення граничних термінів реєстрації розрахунку коригувань для АТ «Одеська ТЕЦ» немає, а податкове повідомлення-рішення від 26.12.2022 № 12295/15-32-04-06 підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Ухвалою судді від 26.04.2023 позовну заяву АТ «ОДЕСЬКА ТЕЦ» залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у розмірі 26840,00 грн або доказів звільнення від такої сплати.

Ухвалою судді від 08.05.2023 прийнято до розгляду позовну заяву акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ»; відкрито провадження у адміністративній справі; ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 13 червня 2023 року об 11 год 00 хв.

23.05.2023 до суду (вх.№16596/23) від Головного управління ДПС в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач наполягав на правомірності прийняття спірного рішення та зазначав, що відповідно до змін, внесених Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час воєнного, надзвичайного стану», вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються, а також позивач не може користуватись у спірних правовідносинах приписами абз.3 п.69.1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.

25.05.2023 до суду (вх.№14076/23) від акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» надійшла відповідь на відзив у якій позивач на задоволенні позовних вимог наполягав та підкреслював, що до спірних правовідносин підлягає застосуванню, окрім іншого, й п.п.112.8.9 п.112.8 ст.112 Податкового кодексу України, що звільняє позивача від фінансової відповідальності.

13.06.2023 суд ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті 04.07.2023 об 11 год 00 хв.

04.07.2023 оголошено перерву у розгляді справи до 12 липня 2023 року 11 год 00 хв.

12.07.2023 у судовому засіданні представник позивача на задоволенні позовних вимог наполягав, представник відповідача проти їх задоволення заперечували.

Розглянувши подані сторонами заяви по суті справи і докази на їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено таке.

Згідно з Випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.9), акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» зареєстроване юридичною особою, основним видом економічної діяльності якого є 35.11 Виробництво електроенергії.

Матеріали справи містять договір від 05.11.2009 №05-11-09/158/ТГО-577/09 (а.с.17-18) постачання теплової енергії у вигляді гарячої води на потреби опалення та гарячого водопостачання, надані послуги на підпитку ХВО, укладений між акціонерним товариством «ОДЕСЬКА ТЕЦ» та комунальним підприємством «Теплопостачання міста Одеси».

Відповідно до розрахунку коригування кількісних і вартісних показників від 31.12.2021 №2 до податкової накладної від 31.12.2021 №19 (а.с.37-38), акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» визначило суму коригування податкового зобов`язання ПДВ за основною ставкою у розмірі 28 924 485 грн.

Відповідно до податкової декларації з податку на додану вартість акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» за грудень 2021 року (а.с.19-28), платник податків визначив суму коригування податкових зобов`язань ПДВ (рядок 7) у розмірі 28 924 485 грн.

Акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» скерувало на адресу Головного управління ДПС в Одеській області лист від 18.04.2022 №03/01-410 (а.с.41-43) у якому, із посиланням на ст.617 Цивільного кодексу України, ст.218 Господарського кодексу України, вказало на відсутність можливості своєчасно та в повному обсязі виконати свій податковий обов`язок. При цьому, товариство посилалось на загальний лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та зазначало, що платник податків виконає свої податкові зобов`язання протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Матеріали справи містять витяги щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування за період з 18.01.2022 по 14.07.2022 (а.с.44-172), відповідно до яких вказана сума становить наступні значення:

27.05.2022: -21 868 452,69 грн;

30.05.2022: -21 868 452,69 грн;

31.05.2022: -21 822 071,38 грн;

01.06.2022: -21 766 861,26 грн;

02.06.2022: -20 520 442,87 грн;

03.06.2022: -20 485 285,40 грн;

06.06.2022: -20 335 561,89 грн;

07.06.2022: -20 306 085,87 грн;

08.06.2022: -20 299 574,21 грн;

09.06.2022: -20 286 465,95 грн;

10.06.2022: 11 104 194,03 грн;

13.06.2022: 45 690 406,44 грн;

14.06.2022: 46 828 102,06 грн;

15.06.2022: 46 966 266,35 грн;

16.06.2022: 46 997 459,77 грн;

17.06.2022: 47 002 620,49 грн;

20.06.2022: 46 570 985,01 грн;

21.06.2022: 46 570 985,01 грн;

22.06.2022: 46 589 861,10 грн;

23.06.2022: 46 601 324,07 грн;

24.06.2022: 46 606 629,57 грн;

27.06.2022: 46 721 550,92 грн;

28.06.2022: 46 764 608,17 грн;

29.06.2022: 46 809 545,97 грн;

30.06.2022: 46 872 654,07 грн;

01.07.2022: 48 261 694,50 грн;

04.07.2022: 48 294 531,02 грн;

05.07.2022: 48 297 418,52 грн;

06.07.2022: 48 303 089,67 грн;

07.07.2022: 48 304 307,15 грн;

08.07.2022: 49 000 508,24 грн;

11.07.2022: 49 071 288,27 грн;

12.07.2022: 48 947 923,76 грн;

13.07.2022: 50 317 851,73 грн.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.07.2022 (а.с.39), розрахунку коригування від 31.12.2021 №2 до податкової накладної від 31.12.2021 №19 доставлено до ДПС України.

Посадовими особами Головного управління ДПС в Одеській області проведено перевірку акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на грудень 2021 року, за результатам якої складено акт від 14.11.2022 №12375/15-32-04-06 (а.с.10-12) (далі Акт перевірки).

Відповідно до висновків, викладених у Акті перевірки, перевіркою встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, та/або розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених п.п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та п.п.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, з урахуванням змін, внесених Законом України від 12.05.2022 №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час воєнного, надзвичайного стану», а саме податкової накладної №2 від 31.12.2021, сума ПДВ 28 924 485,48 грн, дата реєстрації: 13.07.2022, кількість днів затримки: 47.

На підставі Акту перевірки Головним управлінням ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 26.12.2022 №12295/15-32-04-06 (а.с.13-14), яким до акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» застосовано штраф у сумі 8 677 345,64 грн за платежем податок на додану вартість із вироблених в України товарів (робіт, послуг).

Відповідно до розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних акціонерним товариством «ОДЕСЬКА ТЕЦ» (а.с.15), щодо розрахунку коригування до податкової накладної №2 від 31.12.2021, яка зареєстрована у Єдиному реєстрі податкових накладних 13.07.2022, нарахований штраф у сумі 8 677 345,64 грн за 47 днів порушення термінів реєстрації податкової накладної, із розрахунку 30%.

Як пояснив у судовому засіданні представник відповідача, зазначена кількість днів вирахувана за період з 27.05.2022 по 12.07.2022.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 26.12.2022 №12295/15-32-04-06 протиправним, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Вирішуючи дану справу суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

За приписами п. 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи а зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, відповідно до абз.1 п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

При цьому, відповідно до абз.4 п. 201.10 статті 201 Податкового кодексу України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з абз.14 п.201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Статтею 120-1 Податкового кодексу України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення п.201.10 статті 201 Податкового кодексу України.

Так, згідно п.120-1.1 статті 120 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Із аналізу вказаних правових норм вбачається, що на платника податків покладено обов`язок щодо реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством, а саме: для податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені, а для податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порушення вказаних строків реєстрації податкових накладних є підставою для відповідальності у вигляді штрафу за п.120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Спірний розрахунок коригування до податкової накладної у межах спірних правовідносин був складені позивачем як продавцем 31.12.2021, а отже згідно зазначених вище норм підлягав реєстрації до 15.01.2022. Проте такий розрахунок був зареєстрований позивачем у Єдиному реєстрі податкових 13.07.2022, тобто з порушенням встановлених строків реєстрації.

Разом з тим, згідно з п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.

Протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.

Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Суд зазначає, що у контексті застосування п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Податкове правопорушення у вигляді несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної.

Таким чином, суд вважає, що обставини щодо періоду вчинення правопорушення мають значення для визначення розміру нарахованих штрафних санкцій, а не для встановлення застосовності вказаної норми Податкового кодексу України у правовій кваліфікації такого правопорушення, як триваючого.

Водночас, п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України містить чітку вказівку на темпоральний критерій застосування з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.

Виходячи з наведеного в сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до платників податків штрафних санкцій за порушення строку реєстрації податкових накладних, починаючи з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, проте за період до 01 березня 2020 року такі штрафні санкції підлягають застосуванню.

Аналогічна правова позиція наведена Верховним Судом у постанові від 10 грудня 2021 року у справі №420/10367/20.

Однак, Законом України від 12 травня 2022 року №2260-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», який набрав чинності 27 травня 2022 року, внесено зміни до п.69 підрозділу 10 XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.

Так, відповідно до пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України визначено, що порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Отже, вказана норма Податкового кодексу України застосовується за умови підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у пункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та за умови документального підтвердження вказаних обставин згідно з порядком, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Суд враховує, що 06.09.2022 набрав чинності наказ Міністерства фінансів України від 29.07.2022 №225, яким затверджено Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у підпункті 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, та переліків документів на підтвердження», тобто вже після реєстрації розрахунку коригування позивачем, при цьому зазначає, що позивачем ані до податкового органу, ані до суду не надано належних та достатніх доказів на підтвердження того, що акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» не мало можливості своєчасно зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної №2 від 31.12.2021 у встановлені законодавством строки.

У позовній заяві та під час судового розгляду представник позивача зазначила, що неможливість своєчасно зареєструвати розрахунок був пов`язаний виключно з відсутністю суми податку, на яку платник податку на додану вартість акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказану підставу суд не визнає як такою, що є поважною причиною неможливості зареєструвати розрахунок коригування до податкової накладної внаслідок бойових дій, терористичних актів, диверсій, спричинених військовою агресією рф та зазначає, що вже починаючи з 13.06.2022 суми податку, на яку платник податку на додану вартість акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних мали значення понад 45 млн грн.

Також, пп.69.1 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України визначено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

В той же час, як встановлено судом, граничний термін реєстрації розрахунку коригування був 15.01.2022, а відтак суд вважає доводи відповідача щодо не застосування наведеної норми до спірних правовідносин ґрунтовними.

Підпунктом 69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Тобто, Законом №2260-ІХ, який набрав чинності 27 травня 2022 року, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених пп.112.8.9 п.112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.

При цьому, пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних передбачено лише для платників податків щодо реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до 27 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану») за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в ЄРПН до 15 липня 2022 року.

Судом у цій справі, на основі дослідження акта перевірки, встановлено, що за результатами проведеної перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України в частині порушення термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

При цьому, як вірно визначено податковим органом та не заперечується позивачем, граничним терміном реєстрації в Єдиному реєстрі розрахунку коригування до податкової накладної, складеного 31.12.2021, було 15.01.2022.

Суд наголошує, що розрахунок коригування до податкової накладної, зазначений в акті перевірки та додатку до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, був складений у період дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Однак, реєстрація таких накладних була здійснена вже у період дії Закону №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, яким поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок, у тому числі щодо порушення граничних строків реєстрації податкових накладних, за виключенням тих випадків, коли граничний термін їх реєстрації припадає на період з 24.02.2022 по 27.05.2022 (наявне інше нормативне обґрунтування).

У свою чергу, граничні терміни реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної не підпадають під період звільнення від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію, що передбачений підпунктом 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення у редакції Закону №2260-ІХ.

Розрахунок коригування до податкової накладної від 31.12.2021 був поданий позивачем для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 13.07.2022, відтак відповідачем правомірно нараховано штрафні санкції починаючи з 27.05.2022.

Суд зазначає, що особливістю операцій із реєстрації податкових накладних є їх тривалість у часі, а тому у даному випадку необхідно враховувати плинність та змінюваність законодавства, адже відправною точкою для притягнення до відповідальність платників податків за порушення пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України є саме дата здійснення реєстрації податкових накладних, а не дата їх складання.

Суд звертає увагу, що при здійсненні правозастосування, суд має комплексно та системно застосовувати законодавства, враховуючи при цьому мету (ціль) та завдання того чи іншого нормативно-правового акту.

Вносячи Законом №2260-ІХ зміни до підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України законодавець переслідує мету унормування саме особливостей операцій із реєстрації податкових накладних, що є тривалими у часі, а надто за умови попередньої дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину.

Отже, підсумовуючи наведене вище, слід прийти до висновку, що позивачем порушено терміни реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, за що починаючи з 27.05.2022 він підлягає притягненню до фінансової відповідальності відповідно до положень пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

У даному випадку, відповідачем правомірно нараховано штрафні санкції починаючи з 27.05.2022 по день реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних.

Оцінюючи аргументи позивача, наведені в позовній заяві, щодо наявності колізії між нормами п.52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України та пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, яку потрібно долати із застосуванням положень пункту 56.21 статті 56 Податкового кодексу України, суд вважає, що насамперед необхідно встановити правовий зміст поняття «колізії норм права».

Під юридичною колізією потрібно розуміти певний конфлікт, суперечку в правовій сфері, в основі яких суперечності між правовими актами й нормами, прийнятими з одного й того ж питання. Ці норми й акти можуть бути прийняті одним або різними суб`єктами правотворчості, але спрямовані на регулювання одних суспільних правовідносин, і їх застосування дає різний, зокрема можливий протилежний результат.

Колізії можуть бути: темпоральні (часові) - ті, які виникають внаслідок видання в різний час і з того самого питання принаймні двох норм права; ієрархічні - ті, які виникають тоді, коли на врегулювання одних фактичних відносин претендують норми, що розміщуються на різних щаблях в ієрархічній (вертикальній) структурі законодавства, а тому мають різну юридичну силу; змістовні колізії - ті, які є конфліктними відносинами між нормами, що виникають унаслідок часткового збігу обсягів їх регулювання, обумовлених специфікою суспільних відносин.

Колізія норм права вирішується з використанням темпорального, ієрархічного чи змістовного методу шляхом вибору того нормативного акта, який повинен бути застосований до конкретного випадку (юридичного факту).

Враховуючи викладене, суд зазначає, що у спірних правовідносинах має місце темпоральна (часова) колізія норм, яка підлягає вирішенню шляхом застосування правила «Lex posterior derogat priori» - «наступний закон скасовує попередній».

Конституційний Суд України у Рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп та у Рішенні від 9 лютого 1999 року № 1-7/99 дійшов висновку, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному.

Дію нормативно-правового акта в часі слід розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою чинності. За загальновизнаним правилом нормативно-правовий акт (в цілому або в окремій частині) втрачає чинність у зв`язку з прийняттям нового акта вищої або однакової юридичної сили з того ж предмета регулювання, без формального скасування старого акта. При виникненні темпоральної колізії наступний акт одного рівня з того ж самого питання скасовує дію актів попередніх.

Аналогічний висновок наведений в рішеннях Конституційного Суду України від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001 та від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012.

Крім того, Конституційним Судом України у Рішенні від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001 зазначено, що Конституція України в частині першій статті 58 закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів. Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Відповідно до статті 147 Конституції України Конституційний Суд України здійснює офіційне тлумачення Конституції України. Діяльність Конституційного Суду України ґрунтується на принципах верховенства права, незалежності, колегіальності, гласності, обґрунтованості та обов`язковості ухвалених ним рішень і висновків. Таким чином, Конституційний Суд України, надаючи тлумачення статті 58 Конституції України, передбачив порядок подолання темпоральної колізії.

Таким чином, до спірних правовідносин необхідно застосувати принцип подолання темпоральної колізії норм права, відповідно до якого має застосовуватися пп.69.2 п.69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України, яким скасовано дію мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Також суд зауважує, що норми пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України визначають спеціальне (пріоритетне) застосування податкового законодавства на період дії воєнного часу по відношенню до інших положень Податкового кодексу України, в тому числі й щодо пункту 52-1 цього підрозділу.

Таким чином, хоча розрахунок коригування до податкової накладної був складений позивачем у період дії вимог законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), реєстрація такого розрахунку була здійснена вже у період дії Закону №2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, який підлягає пріоритетному застосуванню.

Щодо урахування обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Податкового кодексу України, що звільняють від фінансової відповідальності, на які посилається позивач з огляду на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

За змістом частини першої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Отже, наявність форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, має бути підтверджена в порядку, визначеному Законом.

Однак, доказів звернення позивача за отриманням відповідного Сертифіката про засвідчення форс-мажорних обставин, наявність яких унеможливила виконання ним податкових обов`язків через наявність зазначених обставин, позивачем не надано.

На переконання суду, платник, у разі неможливості своєчасного виконання податкових зобов`язань, не може посилатися лише на існування форс-мажорних обставин на території України.

Щодо порушення терміну складання оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та його направлення позивачу, суд зазначає наступне.

У постанові від 22 травня 2020 року у справі №825/2328/16 Верховний Суд зазначив, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття».

Суд зазначає, що вищевказані порушення, на які покликається позивач, хоча і є обґрунтованими, проте в цілому не є фундаментальними та такими, що є підставою для скасування спірного податкового повідомлення-рішення, враховуючи висновки суду, про обґрунтованість висновків відповідача про порушення позивачем терміну направлення розрахунку коригування до податкової накладної на реєстрацію.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Суд вважає, що у даній справі ним було надано вичерпну відповідь на всі питання, які входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних правовідносин як у матеріально-правовому, так і в процесуальному аспектах.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у рішенні ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії» визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами. Разом із цим, обов`язок суду обґрунтовувати свої рішення не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (п. 29 рішення ЄСПЛ від 9 грудня 2009 року у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

Ураховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи підтверджується факт порушення позивачем положень податкового законодавства, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення є обґрунтованим та прийнятим з урахуванням усіх обставин, що мали значення, а тому повністю відповідає критеріям правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, що визначені у частині другій статті 2 КАС України, внаслідок чого позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оскільки адміністративний позов не підлягає задоволенню, відсутні підстави для вирішення питання щодо розподілу судових витрат відповідно до статті 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72, 74-77, 90, 139, 242-246, 255, 295, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову акціонерного товариства «ОДЕСЬКА ТЕЦ» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

Позивач - акціонерне товариство «ОДЕСЬКА ТЕЦ» (65003, м. Одеса, вул. Церковна, 29, );

Відповідач - Головне управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, ).

Повний текст рішення суду складений 21.07.2023.

Суддя Олена СКУПІНСЬКА

.