Справа № 280/4567/23
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 липня 2023 року Справа № 280/4567/23 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Батрак І.В., перевіривши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Запорізької митниці (вул. Сергія Синенка, буд.12, м. Запоріжжя, 69041)

про визнання протиправним рішення та відшкодування шкоди

ВСТАНОВИВ:

27.06.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Запорізької митниці (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 № KT-UA-2019;

відшкодувати за рахунок держави шкоду в розмірі 46141,50 грн, завдану внаслідок невірного визначення суми штрафу.

Ухвалою суду від 29.06.2023 позовну заяву залишено без руху на підставі ст.ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та позивачу наданий строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання позивачем: завіреної належним чином копії паспорта громадянина України позивача; завіреної належним чином копії картки реєстраційного номеру облікової картки платника податків (РНОКПП) позивача; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтованими поясненнями та доказами на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 122 КАС України; уточненої позовної заяви із викладом обставин та обґрунтування порушення прав і охоронюваних законом інтересів позивача рішенням про визначення коду товару від 16.10.2019 № KT-UA-2019; доказів сплати судового збору в сумі 1073,60 грн.

03.07.2023 до суду на виконання ухвали суду від 29.06.2023 від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків (вх.№27629), до якої долучено копії паспорта громадянина України та картки реєстраційного номеру облікової картки платника податків позивача, квитанцію про сплату судового збору.

Також через систему «Електронний суд» 03.07.2023 подана заява про поновлення процесуального строку (вх. № 27623).

Ухвалою суду від 11.07.2023 вирішено продовжити позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання позивачем суду уточненої позовної заяви, оформленої відповідно до вимог ст.ст. 160, 161 КАС України, із наведенням у відповідності до п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод чи інтересів позивача та докази направлення відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї матеріалами.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем надано заяву (вх. №31044 від 20.07.2023), до якого долучено також заяву позовну заяву, в якій на обґрунтування порушення оскарженим рішенням інтересів позивача вказує, що протиправним рішенням про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019 підприємству додатково нарахованих 13869.32 грн. податків. Визначення розміру штрафу відбулось на підставі додатково нарахованих 13869.32 грн. податків. Постановою в.о. першого заступника начальника Запорізької митниці ДФС в справі про порушення митних правил № 0151/11200/19 від 26.11.2019. Позивача визнано винною в порушенні митних правил і притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за ст. 485 Митного кодексу України в розмірі 41607,96 грн. (300% від дорахованої підприємству суми податків).

Дослідивши матеріали позовної заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду, оцінивши докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

За приписами частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина 6 статті 161 КАС України).

Так, у позовній заяві та заяві про поновлення строку звернення до суду з позовними вимогами позивач зазначає, що позивач була задіяна в розгляді справи Конституційним Судом України. Розгляд справи Конституційним Судом України відволік увагу від того, що підприємство оскаржило Рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019 скасовано рішенням суду, позивача до участі у справі №280/6230/19 не залучили, однак на позивача накладено штраф в розмірі 300 відсотків несплаченої іншою особою суми митних платежів. Ці 300 відсотків обраховані від суми податків, які виникли на підставі протиправного Рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019. Ураховуючи викладене, просить поновити строк звернення до суду із вимогою про скасування рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 № KT-UA-2019. З посиланнями на ст.257 ЦПК України та загальну позовну давність тривалістю у три роки, вважає що з вимогою про відшкодування шкоди заявлена в межах строку.

Згідно з частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді.

Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного Суду від 31.03.2020 по справі № 807/235/16 (адміністративне провадження № К/9901/49805/18).

Такі обставини мають бути підтверджені належними доказами (Постанова Верховного Суду від 17.07.2018 у справі №521/21851/16-а).

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відлік строків для звернення з метою реалізації права на соціальний захист розпочинається з моменту отримання відповідним суб`єктом владних повноважень заяви особи, до якого додано пакет необхідних документів. У свою чергу, відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, якщо інше прямо не передбачено законом.

З наведених вище положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, позивач, будучи обізнаним про порушення, на його думку, прав, свобод чи інтересів стосовно шляхом винесення Рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019, у встановлений законодавством строк до суду не звернувся, доказів обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом суду не надав.

Та обставина, що позивач звернулась до Конституційного Суду України, який Рішенням від 15.06.2022 №4-р(ІІ)/2022 встановив неконституційність окремого положення ст. 485 Митного кодексу України, на думку суду, не свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Відтак, причини пропуску строку звернення до суду з вказаними позовними вимогами, зазначені позивачем у наданих поясненнях, суд вважає неповажними. Належних доказів на підтвердження існування обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду, позивач суду не надав.

За приписами частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною 2 статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Оскільки позивач звернувся до суду після закінчення встановленого законом строку та протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху не подав до суду належних доказів поважності пропуску строку звернення до суду з даною позовною заявою, суд визнає неповажними вказані в заяві про усунення недоліків підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду та вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачу.

Також судом враховане також, що на теперішній час рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 15.06.2021 по справі №280/6230/19, яким визнано протиправним та скасовано рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 №KT-UA-2019 яким було змінено код товару з на , внаслідок чого підприємству ТОВ «ТЕХНОХІМРЕАГЕНТ» нараховано додаткові 13869,32 грн. податків.

Згідно із частиною 5 статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Щодо позовних вимог в частині відшкодувати за рахунок держави шкоду в розмірі 46141,50 грн, завдану внаслідок невірного визначення суми штрафу суд вважає за необхідне вказати, що згідно з частиною 5 статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

При цьому, слід вказати, що постанова в.о. першого заступника начальника Запорізької митниці ДФС в справі про порушення митних правил № 0151/11200/19 від 26.11.2019, якою позивача визнано винною в порушенні митних правил і притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу за ст. 485 Митного кодексу України в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів (41607 грн.) позивачем в межах даної справи не оскаржується, отже не є предметом розгляду судом.

Таким чином, оскільки суд вирішив повернути позивачу позовну заяву в частині визнання протиправним рішення про визначення коду товару від 16.10.2019 № KT-UA-2019, позовні вимоги стосовно відшкодування шкоди, заподіяної протиправним рішенням суб`єкта владних повноважень не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а мають вирішуватися в порядку цивільного судочинства.

За правилами пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на зазначене, у відкритті провадження в даній адміністративній справі в цій частині слід відмовити.

Частиною 6 статті 170 КАС України передбачено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини 1 цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

За приписами пункту 2 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Частиною 2 статті 7 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у випадках, установлених пунктом 1 частини 1 цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми; в інших випадках, установлених частини першої цієї статті, - повністю.

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України (частина 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір»).

До заяви про усунення недоліків позивачем додано платіжну інструкцію від 14.06.2023 №0.0..1, з яких вбачається, що ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що сплачений судовий збір у сумі 1073,60 грн. підлягає поверненню позивачу з Державного бюджету України.

Керуючись п. 9 ч. 4 ст. 169, ст.ст. п. 1 ч. 1 ст. 170, 241, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Запорізької митниці про визнання протиправним рішення та відшкодування шкоди в частині вимог про визнання протиправним рішення про визначення коду товару № KT-UA-2019 від 16.10.2019 повернути.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Запорізької митниці про визнання протиправним рішення та відшкодування шкоди в частині вимог про відшкодування за рахунок держави шкоди в розмірі 46141,50 грн., завданої внаслідок невірного визначення суми штрафу.

Роз`яснити позивачу, що розгляд цього спору має вирішуватись за правилами цивільного судочинства.

Повернути з Державного бюджету України ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1073,60 грн.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя І.В.Батрак