Справа № 440/4469/23
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2023-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/4469/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Супруна Є.Б., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження справу №440/4469/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

13.04.2023 адвокат Першин Сергій Миколайович, здійснюючи представництво інтересів позивача ОСОБА_1 , звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області (надалі - відповідач, ГУДПС), в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУДПС №Ф-3326-51/747-У від 15.04.2021 про сплату боргу (недоїмки) в сумі 23671,56 грн;

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУДПС №Ф-3326-51/3019-У від 05.10.2021 про сплату боргу (недоїмки) в сумі 7920,00 грн;

- зобов`язати ГУДПС видалити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 дані про наявність у нього заборгованості (недоїмки, штрафу, пені) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 30 271,56 грн.

В обґрунтування позовних вимог вказує на протиправність прийнятих щодо нього рішень з огляду на те, що підприємницька діяльність ним припинена відповідно до рішення суду, що набрало законної сили і направлене до негайного виконання, зокрема державному реєстратору і відповідачу. У свою чергу несвоєчасне виконання Виконавчим комітетом Комсомольської міської ради Полтавської області рішення суду не має нести для позивача негативні зміни, зокрема нарахування безпідставних сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (надалі - ЄСВ) для сплати до державного бюджету.

Ухвалою судді Полтавського окружного адміністративного суду від 18.04.2023 поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду, позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

У відзиві на позов відповідач обстоює позицію, відповідно до якої рішення щодо донарахування ЄСВ є правомірними. Станом на 27.04.2023 за даними інтегрованої картки платника сума заборгованості з ЄСВ становить 25 981,56 грн, яка виникла за рахунок щоквартальних нарахувань впродовж 2017-2020 років. Вказуває, що ЄСВ сплачувався несвоєчасно, тому борг погашався в порядку календарної черговості, у зв`язку з чим нараховувалася штрафна санкція та пеня. Повідомляє, що звіти про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого ЄСВ до органів доходів і зборів платником не подані за 2013-2019 роки, а також за 2022 рік. Додатково зазначив, що на виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.07.2022 у справі №440/1802/20 18.11.2020 скасовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ №Ф-3326-51/1548 від 12.02.2020. З приводу вимог позивача здійснити видалення даних з інтегрованої картки платника податків шляхом виключення з неї відомостей про наявність заборгованості зі сплати єдиного внеску зазначає, що такі не підлягають задоволенню, оскільки технічної можливості видаляти будь-які відомості з ІКП платника у ГУДПС немає (а.с. 27-29).

Розгляд справи, відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд, вивчивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Як видно з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 20.06.2023, ОСОБА_1 28.07.2005 зареєстрований як фізична особа - підприємець (а.с. 49-55).

Як зазначає у відзиві відповідач, відповідно до даних інформаційної системи органів ДПС ФОП ОСОБА_1 перебував на обліку в ГУДПС (Горішньоплавнівська ДПІ) як платник податків з 28.07.2005 по 25.03.2020, з 01.10.2020 по 17.06.2021, з 27.01.2022 по 23.08.2022 на загальній системі оподаткування.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.11.2009 у справі №2а-47079/09/1670 припинено підприємницьку діяльність фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 .

Лише 25.03.2020 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про припинення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 (а.с. 12).

12.02.2020 ГУДПС сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3326-51/1548, якою позивача повідомлено про необхідність сплати єдиного внеску загалом у розмірі 29293,44 грн.

З пояснень представника відповідача у відзиві суд з`ясував, що недоїмка у розмірі 29293,44 грн складається із зобов`язань за 2017 рік у розмірі 8448,00 грн та за 2018 рік у розмірі 9828,72 грн (по 2457,18 грн за кожний квартал), за 2019 рік у розмірі 11016,72 грн (по 2754,18 грн за кожний квартал).

ОСОБА_1 свого часу вже оскаржував подібні вимоги відповідача.

Так, рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 02.07.2020, що набрало законної сили 18.11.2020, позов ОСОБА_1 у справі №440/1802/20 задоволено. Суд визнав протиправною та скасував вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУДПС від 12.02.2020 №Ф-3326-51/1548 з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 29293,44 грн (а.с. 13-14).

Як свідчить витяг з інтегрованої картки ОСОБА_1 , у подальшому податковий орган здійснив нарахування ЄСВ також за 1 квартал 2020 року по строку сплати 21.04.2020 у сумі 2078,12 грн; по строку сплати 19.01.2021 у сумі 2200,00 грн за 4 квартал 2020 року; 28.07.2021 нараховано 7920,00 грн згідно з поданим звітом (додаток 5) за 2021 рік №50078210 від 20.07.2021.

У свою чергу позивач сплачував ЄСВ: 31.12.2020 у сумі 2200,00 грн, 19.01.2021 у сумі 1100,00 грн, 09.03.2021 у сумі 1320,00 грн, 24.03.2021 у сумі 1320,00 грн, 30.04.2021 у сумі 1320,00 грн, 25.05.2021 у сумі 1320,00 грн, 29.06.2021 у сумі 1320,00 грн, 16.07.2021 у сумі 1320,00 грн, 18.02.2022 у сумі 1430,00 грн, 20.04.2022 у сумі 1430,00 грн, 27.04.2022 у сумі 1430,00 грн.

У відзиві відповідач зазначає, що оскільки ЄСВ позивачем сплачувався несвоєчасно, борг погашався в порядку календарної черговості, у зв`язку з чим нараховувалася штрафна санкція та пеня.

Незважаючи на скасування судовим рішенням вимоги про сплату боргу на суму 29 293,44 грн, ГУДПС не виключено нараховані суми ЄСВ за 2017 - 2020 роки з облікової картки та винесено вимоги №Ф-3326-51/747-У від 15.04.2021 на суму 23671,56 грн (а.с. 44) та №Ф-3326-51/3019-У від 05.10.2021 про сплату боргу (недоїмки) в сумі 7920,00 грн (а.с. 41), про існування виконавчих проваджень по яким позивач дізнався з додатку "Дія" з 14.03.2023.

Не погодившись із правомірністю вказаних вимог, позивач через представника звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначено Законом України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (надалі Закон №2464-VI).

За змістом пунктів 2, 3, 5, 6, 10 ч. 1 ст. 1 Закону № 2464-VI єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування. Застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок. Мінімальний страховий внесок - сума єдиного внеску, що визначається розрахунково як добуток мінімального розміру заробітної плати на розмір внеску, встановлений законом на місяць, за який нараховується заробітна плата (дохід), та підлягає сплаті щомісяця. Недоїмка - сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом. Страхувальники - роботодавці та інші особи, які відповідно до цього Закону зобов`язані сплачувати єдиний внесок.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону № 2464-VІ платниками єдиного внеску є фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

01.01.2017 набрав чинності Закон України від 06.12.2016 № 1774-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (надалі - Закон № 1774-VIII), яким було внесено зміни, зокрема, до п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону № 2464-VІ щодо нарахування єдиного внеску його платниками.

Відповідно до абзаців 1 та 2 п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону № 2464-VI (в редакції, чинній з 01.01.2017) єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у п. 4 (крім фізичних осіб - підприємців, які обрали спрощену систему оподаткування), 5 та 5-1 ч. 1 ст. 4 цього Закону, - на суму доходу (прибутку), отриманого від їх діяльності, що підлягає обкладенню податком на доходи фізичних осіб. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску на місяць. У разі якщо таким платником не отримано дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу, такий платник зобов`язаний визначити базу нарахування, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Таким чином, у зв`язку із внесеними до Закону № 2464-VІ змінами щодо нарахування єдиного внеску його платниками у фізичних осіб - підприємців з 01.01.2017 виник обов`язок щодо нарахування та сплати єдиного внеску незалежно від того, чи отримували вони дохід (прибуток) у звітному кварталі або окремому місяці звітного кварталу.

Відповідно до ч. 2 - 4, 8, 12 ст. 9 Закону № 2464-VI, обчислення єдиного внеску здійснюється на підставі бухгалтерських та інших документів, відповідно до яких провадиться нарахування (обчислення) або які підтверджують нарахування (обчислення) виплат (доходу), на які відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску органами доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом, здійснюється на підставі актів перевірки правильності нарахування та сплати єдиного внеску, звітності, що подається платниками до органів доходів і зборів, бухгалтерських та інших документів, що підтверджують суми виплат (доходу), на суми яких (якого) відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Обчислення єдиного внеску за минулі періоди, крім випадків сплати єдиного внеску згідно з ч. 5 ст. 10 цього Закону, здійснюється виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку відповідно до цього Закону нараховується єдиний внесок.

Платники єдиного внеску, зазначені у пунктах 4, 5 та 5-1 ч. 1 ст. 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Єдиний внесок підлягає сплаті незалежно від фінансового стану платника.

Згідно з абзацами 1, 3 - 5 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI, орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Процедуру нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості органами доходів і зборів із страхувальників зі сплати коштів з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає також Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 року № 449 (надалі - Інструкція № 449).

Абзацом 2 п. 2 розділу VI Інструкції № 449 установлено, що у разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VІІ цієї Інструкції.

Органи доходів і зборів надсилають (вручають) платникам вимогу про сплату боргу (недоїмки), якщо: дані документальних перевірок свідчать про донарахування сум єдиного внеску органами доходів і зборів; платник має на кінець календарного місяця недоїмку зі сплати єдиного внеску. Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 грн (абз. 1 - 3, 11 п. 3 розділу VI Інструкції № 449).

Згідно з абзацом 1 п. 4 розділу VI Інструкції №449, вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі актів документальних перевірок, звітів платника про нарахування єдиного внеску та облікових даних з інформаційної системи органу доходів і зборів за формою згідно з додатком 6 до цієї Інструкції (для платника - юридичної особи) або за формою згідно з додатком 7 до цієї Інструкції (для платника - фізичної особи). При формуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) їй присвоюється порядковий номер, який складається з трьох частин: перша частина - літера «Ю» (вимога до юридичної особи) або «Ф» (вимога до фізичної особи), друга частина - порядковий номер, третя частина - літера «У» (узгоджена вимога). В третій частині літера "У" (інформація щодо узгодження вимоги) проставляється у разі надсилання: платнику узгодженої вимоги внаслідок процедури оскарження; вимоги до органів державної виконавчої служби або до органів Казначейства відповідно до цієї Інструкції. Вимога про сплату боргу (недоїмки) формується під одним порядковим номером до повного погашення сум боргу. Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику. Сформована в ІТС вимога про сплату боргу (недоїмки) надсилається податковим органом платнику єдиного внеску в паперовій та/або електронній формі. Сформована вимога про сплату боргу (недоїмки), що підлягає надсиланню у паперовій формі, у день її формування в ІТС друкується у двох примірниках, підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) податкового органу, скріплюється печаткою податкового органу та один примірник надсилається (вручається) платнику єдиного внеску, другий долучається до справи платника. Вимога про сплату боргу (недоїмки) у паперовій формі вважається належним чином надісланою (врученою), якщо вона надіслана на адресу (місцезнаходження юридичної особи, місце проживання або останнього відомого місця перебування фізичної особи) платника єдиного внеску рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручена платнику єдиного внеску або його законному чи уповноваженому представникові.

У пункті 7 розділу VI Інструкції №449 зазначено, що якщо протягом наступного базового звітного періоду сума боргу (недоїмки) платника зросла, після проходження відповідних процедур узгодження та оскарження вимога про сплату боргу (недоїмки) подається до органу державної виконавчої служби або до органу Казначейства тільки на суму зростання боргу (недоїмки).

У цій справі відповідач наполягає на необхідності сплати єдиного внеску позивачем як фізичною особою - підприємцем. Свою позицію фіскальний орган мотивує посиланням на те, що позивач у спірний період був зареєстрований фізичною особою - підприємцем, запис про проведення державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця до Єдиного державного реєстру внесено лише 25.03.2020, а відсутність у нього доходу від підприємницької діяльності не є визначальною ознакою для сплати єдиного внеску, оскільки Закон №2464-VI зобов`язує таку особу сплатити єдиний внесок і у разі відсутності доходу від ведення підприємницької діяльності. В обґрунтування правомірності цих доводів відповідач посилається на приписи абзацу другого пункту 2 частини першої статті 7 Закону №2464-VI.

Як вже встановлено судом, ОСОБА_1 28.07.2005 був зареєстрований як фізична особа - підприємець.

Постановою Полтавського окружного адміністративного суду від 25.11.09 у справі №2а-47079/09/1670 припинено підприємницьку діяльність фізичної особи - підприємця ОСОБА_1

25.03.2020 до Єдиного державного реєстру внесено запис про припинення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 .

Докази фактичного ведення підприємницької діяльності позивачем упродовж 2017-2020 років у матеріалах справи відсутні. Звітність за спірний період ОСОБА_1 не подавалась. Відомостей про отримання позивачем доходу від ведення підприємницької діяльності суду не надано.

У рішенні Полтавського окружного адміністративного суду від 02.07.2020 у справі №440/1802/20, що набрало законної сили 18.11.2020, вже надавалася оцінка обставинам нарахування ГУДПС за період з 2017 по 2019 роки ЄСВ в сумі 29 293,44 грн за вимогою про сплату боргу (недоїмки) ГУДПС від 12.02.2020 №Ф-3326-51/1548.

Задовольняючи позов у вищевказаній справі, суд виходив з принципу правової певності, що знаходить своє відображення в наявності рішення у формі постанови Полтавського окружного адміністративного суду від 25.11.2009, яке набрало законної сили 11.12.2009, у зв`язку з чим ОСОБА_1 мав законні підстави сподіватися, що його підприємницька діяльність буде припинена з ініціативи або податкового органу, який виступав позивачем у справі №2а/47079/09/1670, та який зобов`язаний був вжити необхідних заходів направлених на виконання рішення суду за його позовом, зокрема направити рішення суду державному реєстратору для внесення відповідного запису до державного реєстру.

Однак, невиправдана бездіяльність суб`єктів владних повноважень, призвела до порушення прав особи внаслідок покладення на неї фінансового тягаря зі сплати ЄСВ через сам лише факт відсутності внесення записів до державних реєстрів про припинення ОСОБА_1 підприємницької діяльності, внаслідок чого вимога відповідача про сплату боргу (недоїмки) ставить під сумнів висновки сформульовані судом у справі №2-а/47079/09/1670, де судове рішення, яке набрало законної сили, набуло статусу остаточного.

При цьому суд не взяв до уваги посилання відповідача на положення статті 47 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" №755-IV від 15.05.2003, адже зміст вказаної норми стосується порядку державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця за її власним рішенням. Натомість державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 відбулася на підставі положень статті 49 Закону №755-IV, а саме - у порядку державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичної особи-підприємця за судовим рішенням, що не пов`язано з банкрутством фізичної особи-підприємця.

Всупереч імперативному висновку суду щодо відсутності у ОСОБА_1 обов`язку зі сплати ЄСВ за період 2017-2019 роки відповідач донарахував позивачу за 1 квартал 2020 року ЄСВ в сумі 2078,12 грн.

У подальшому, за фактом самостійної сплати ОСОБА_1 коштів за період з 31.12.2020 по 27.04.2022 на суму 15510,00 грн, донарахувань контролюючим органом в сумі 2200,00 грн та самим платником в сумі 7920,00 грн згідно зі звітом (додаток 5) за 2021 рік №50078210 від 20.07.2021 заборгованість згідно з даними інтегрованої картки платника станом на 27.04.2023 становить 25 981,56 грн.

Вказані обставини свідчать про те, що в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 залишалася заборгованість за періоди з 2017 по 2020 роки з ЄСВ в сумі 31 371,56 грн, нарахована податковим органом за фактом існування запису про реєстрацію позивачем підприємницької діяльності проте за відсутності обставин здійснення такої діяльності та отримання доходу від неї.

На переконання суду, з урахуванням встановлених обставин та рішень судів, контролюючий орган не мав права нараховувати ОСОБА_1 ЄСВ за 2017-2020 року, а тому оспорювані вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3326-51/747-У від 15.04.2021 та №Ф-3326-51/3019-У від 05.10.2021 є протиправними, у зв`язку з чим скасовуються судом.

Тож позов у цій частині вимог слід задовольнити.

При цьому не можуть бути задоволеними вимоги позивача щодо зобов`язання ГУДПС видалити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 дані про наявність у нього заборгованості (недоїмки, штрафу, пені) з ЄСВ у сумі 30271,56 грн.

У відзиві на позов відповідач з цього приводу зазначив, що у податкового органу відсутня технічна можливість видалити з інтегрованої картки платника податків ОСОБА_1 дані про наявність у нього заборгованості (недоїмки, штрафу, пені) з ЄСВ, оскільки відповідно до частини 1 Розділу V Порядку ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5 (надалі - Порядок №5), працівники підрозділів, які здійснюють контрольно-перевірочні заходи, під час організації, проведення та оформлення документів за їх результатами вносять інформацію до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, в день вчинення відповідних дій: під час направлення у встановлених законодавством випадках повідомлень платнику про початок документальної перевірки; підписання наказів, направлень на проведення перевірок; реєстрації актів (довідок) перевірки, інших складених актів (довідок); під час прийняття та вручення податкових повідомлень-рішень, рішень, вимог та рішень щодо єдиного внеску.

Відповідно ж до п. 3 ч. 2 Розділу V Порядку №5, формування первинних показників за результатами контрольно-перевірочної роботи: занесення до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, сум єдиного внеску штрафних санкцій та пені, визначених за результатами перевірок платників єдиного внеску здійснюється на підставі документів, форма яких визначається інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Частиною 3 Розділу V Порядку №5 визначено, що до основних первинних показників, які підлягають занесенню до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, на підставі документів, визначених у пункті 2 цієї глави, належать: орган ДФС, який прийняв (склав) документ за результатами перевірки; податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта) та найменування (П. І. Б.) платника податків; номер, дата прийняття (складання) та вручення документа, тип документа; донараховані суми податкових зобов`язань, єдиного внеску, штрафних (фінансових) санкцій, пені, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування, відмови у бюджетному відшкодуванні, зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток та/або ПДВ, зменшення/збільшення сум податкових зобов`язань, податкового кредиту з ПДВ. Інформація про дату прийняття та вручення податкового повідомлення-рішення / рішення / вимоги та рішення щодо єдиного внеску, а також рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені вноситься до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, в день вчинення відповідних дій або отримання інформації про їх вчинення.

Відповідач також зазначив, що відповідно до п. 4 частини 2 Розділу 4 Порядку №5, залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему органів ДФС з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами, інформація з рішення суду, прийнятого по суті, а саме - статус повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) ("Скасовується в судовому порядку" / "Вручено, судовий розгляд" / "Анульовано").

Таким чином, відповідно до чинного правового регулювання оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до ІКП платника на підставі рішення суду може бути внесена лише інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами, інформація з рішення суду, прийнятого по суті, а саме - статус повідомлень-рішень / рішень / вимог та/або рішень щодо єдиного внеску, який змінюється відповідно до суті рішення (постанови) ("Скасовується в судовому порядку" / "Вручено, судовий розгляд" / "Анульовано").

Таким рішенням відповідно органу у даній справі є вимога податкового органу щодо сплати ЄСВ, яку суд вже скасував, і відповідний результат буде відображений ГУДПС в ІКП позивача після набрання рішенням суду законної сили.

В той же час списання помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань до бюджетів та єдиного внеску здійснюється відповідно до п. 4 Розділу 1 Глави ІІ Порядку №5, відповідно до якого у разі надходження до податкового органу заяви платника про списання помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань до бюджетів та єдиного внеску до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування та/або відомостей з ЄДР щодо платників, за якими розпочата спрощена процедура припинення до Журналу опрацювання заяв на списання помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань до бюджетів та єдиного внеску до фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування (далі - Журнал), який ведеться засобами інформаційної системи, вноситься інформація щодо заяв, поданих як в електронній, так і в паперовій формі, а також інформація за платниками, щодо яких державним реєстратором розпочата спрощена процедура припинення.

Підрозділи, які здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, погашення боргу, контрольно-перевірочні заходи, судове оскарження не пізніше наступного робочого дня після внесення інформації до Журналу, підтверджують повноту відображення в інформаційній системі первинних показників за напрямами роботи шляхом встановлення відповідної відмітки.

На підставі наявних записів у Журналі підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та єдиного внеску, які підлягають списанню, підрозділ, що здійснює облік платежів, формує засобами інформаційної системи рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та єдиного внеску, які підлягають списанню.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, на підставі рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та/або єдиного внеску, які підлягають списанню, списує відповідну суму.

Отже, видалення з ІКП даних про наявність заборгованості здійснюється лише на підставі заяви платника про списання помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань до бюджетів та єдиного внеску.

Всупереч наведеному ні позивач, ні відповідач не повідомляють суд про обставини звернення платника до ГУДПС із такою заявою, з чого суд робить висновок про те, що ОСОБА_1 у вказаному вище порядку і не звертався.

За таких обставин вимога позивача видалити з ІКП дані про наявність у нього заборгованості (недоїмки, штрафу, пені) з ЄСВ у сумі 30271,56 грн задоволенню не підлягає, оскільки заявник не вчинив дії, які є необхідними для цього.

Тож позов належить задовольнити частково.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позовні вимоги задоволено частково, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань ГУДПС у сумі пропорційній до задоволеної частини позовних вимог (1/2) - 536,80 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування вимог, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправними та скасувати вимоги Головного управління ДПС у Полтавській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-3326-51/747-У від 15.04.2021 та №Ф-3326-51/3019-У від 05.10.2021.

В решті вимог - позов залишити без задоволення.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області частину судових витрат, що пов`язані зі сплатою судового збору, у сумі 536 (п`ятсот тридцять шість) грн 80 коп.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ ВП 44057192; вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, 36014).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Другого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання судового рішення.

Суддя Є.Б. Супрун