Справа № 520/25550/21
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2023-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відмову у відкритті касаційного провадження

19 липня 2023 року

м. Київ

справа № 520/25550/21

провадження № К/990/23712/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів: Кравчука В.М., Шарапи В.М.,

перевіривши касаційну скаргу Харківської міської ради на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/25550/21 за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

у с т а н о в и в:

У 2021 році ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської міської ради (далі - відповідач), у якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача, яка полягає у нездійсненні належного розгляду заяви від 25.06.2021 щодо затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд;

- зобов`язати відповідача на пленарному засіданні найближчій сесії Харківської міської ради розглянути звернення щодо затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд та безоплатну передачу у приватну власність земельної ділянки кадастровий номер :07:042:0017 загальною площею 0,0843 га за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до Земельного кодексу України.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 позов задоволено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач оскаржив його у апеляційному порядку.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 04.05.2023 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку звернення та визнано неповажними, зазначені у клопотанні причини пропуску відповідачем строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 у справі №520/25550/21. Як наслідок, апеляційну скаргу відповідача на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 у справі № 520/25550/21 залишено без руху.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у задоволенні клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовлено та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 у справі № 520/25550/21.

На зазначену ухвалу суду апеляційної інстанції відповідач подав касаційну скаргу.

Згідно з частиною першою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення суду першої інстанції ухвалене 27.07.2022, отримано апелянтом 04.08.2022, натомість, апеляційну скаргу подано 06.04.2023. Тобто, апелянтом подано скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

В ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, Другий апеляційний адміністративний суд наголосив на тому, що в обґрунтування клопотання про поновлення строку та поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції заявник апеляційної скарги посилається на те, що оскаржуване рішення суду першої інстанції ним отримано 04.08.2022, проте у зв`язку з обстрілом будівлі Харківської міської ради, матеріали справи №520/25550/21 були знайдені лише 12.12.2022. З апеляційною скаргою Харківська міська рада звернулась лише 06.04.2023. Проте, апелянтом не зазначено поважних причин пропуску строку звернення до суду з 12.12.2022 до 06.04.2023 та не підтверджено доказами про поважність цих причин.

Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження у справі, суд апеляційної інстанції зазначив, що у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.07.2022 не наведені поважні причини для поновлення пропущеного строку, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції визнає неповажними причини пропуску строку апеляційного оскарження цього рішення суду.

Колегія суддів, оцінивши висновки суду апеляційної інстанції щодо відмови у відкритті апеляційного провадження у зв`язку з пропуском строків звернення та доводи касаційної скарги, наведені для спростування таких висновків суду апеляційної інстанції, вважає за необхідне вказати таке.

Статтею 295 КАС України визначено строк на апеляційне оскарження судового рішення, а пунктом першим частини п`ятої статті 296 цього Кодексу закріплено вимоги щодо форми та змісту апеляційної скарги.

За правилами частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема й щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, розумно використовувати наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Зміст положень наведених норм процесуального права відбитий і в статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків разом з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених також і нормами процесуального закону, і не можуть та не повинні отримувати вигоду від їхнього порушення, уникати або через допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «добропорядного публічного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею самою.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, зумовлене, насамперед, специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків спрямоване на забезпечення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Встановлення процесуальних строків передбачене законом також для того, щоб дисциплінувати учасників адміністративного судочинства та стимулювати своєчасне виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Щодо посилання скаржника на введення воєнного стану в Україні як на підставу для поновлення строку на подання апеляційної скарги, Суд зазначає таке.

Згідно до частини другої статті 9 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Таким чином сам лише факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу цього державного органу, що у свою чергу обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Крім того, Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постанові від 28.04.2021 у справі №640/3393/19, висловлено правову позицію, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Крім того, відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд апеляційної інстанції виходив з того, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарг.

Також колегія суддів звертає увагу, що з моменту знаходження відповідачем справи (12.12.2022) до моменту оскарження рішення суду першої інстанції (06.04.2023) минуло більше 4-х місяців і якщо, як зазначає скаржник ця справа має для нього значний суспільний інтерес та виняткове значення, відповідачеві слід було без суттєвих зволікань звернутись до суду апеляційної інстанції. Натомість подана касаційна скарги не містить належних доказів на спростування зазначеного.

Колегія суддів зазначає, що постановляючи оскаржену ухвалу, суд апеляційної інстанції безпосередньо дослідив обставини, пов`язані з причинами пропуску Харківською міською радою строку на апеляційне оскарження судового рішення, та дійшов правильного висновку щодо необхідності відмови у відкритті апеляційного провадження.

Інші доводи касаційної скарги не потребують правового аналізу, оскільки не мають вирішального значення.

Згідно до вимог пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Частина друга статті 333 КАС України встановлює, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

З огляду на наведене суд касаційної інстанції вважає, що подана відповідачем касаційна скарга є необґрунтованою. Правильне застосовування судом апеляційної інстанції норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їхнього застосування чи тлумачення, що відповідно до частини другої статті 333 КАС України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження у справі.

Керуючись ст. 333 КАС України, Верховний Суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Харківської міської ради на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2023 у справі №520/25550/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя В.М. Шарапа