Справа № 360/775/23
Суддя: Т.В. Смішлива
Дата ухвалення: 2023-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 липня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/775/23

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Смішлива Т.В., перевіривши матеріали за позовною заявою адвоката Урсаленка Богдана Олександровича в інтересах ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 17 липня 2023 року через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Електронний суд надійшла позовна заява адвоката Урсаленка Богдана Олександровича (далі представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач) в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 щодо неповного нарахування та не виплати повної додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» військовослужбовцю ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 видати наказ яким перерахувати та виплатити позивачу, з 24 лютого 2022 року по 09 вересня 2022 року додаткову винагороду згідно постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в розмірі 100000 гривень пропорційною в розрахунку на місяць військовослужбовцю ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач є військовослужбовцем та проходив службу у військовій частині НОМЕР_1 по 09 вересня 2022 року. Необхідність захисту свого права виникла щодо не виплати додаткової винагороди за безпосередню участь у забезпеченні бойових дій по здійсненню заходів з національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної агресії, яка гарантується державою на період військового стану. Загальновідомим є факт введення воєнного стану в Україні Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», який продовженого указами Президента України.

На виконання Указів Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» та № 69 «Про загальну мобілізацію» Кабінетом Міністрів України ухвалено постанову від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі - Постанова № 168).

За приписами пункту 1 Постанови № 168 установлено, що на період дії воєнного стану, зокрема, військовослужбовцям Збройних Сил України виплачується додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

Відповідно до довідки яка надана згідно адвокатського запиту починаючи з лютого 2022 року по 09 вересня 2022 року позивач отримав додаткову винагороду тільки 30000 гривень (кожного місяця), а не 100000 гривень, але приймав безпосередню участь в бойових діях на території Донецької та Луганської областей і яка є по суті зоною бойових дій.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим вона має бути залишена без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Представником позивача вказано невірний ідентифікаційний код відповідача «266150064», так як ідентифікаційний код юридичної особи складається з восьми цифр, а не з дев`яти, як вказав представник позивача.

Також представником зазначено не вірну адресу місцезнаходження відповідача, вказавши « АДРЕСА_1 ». На момент подання цього позову вулиці з такою назвою в м. Сєвєродонецьк, Луганська область не існує з урахуванням приписів Закону України «Про засудження комуністичного та націонал - соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Крім того, навіть на на вулиці з новою назвою у місті Сєвєродонецьк не зареєстровано жодної юридичної адреси військової частини НОМЕР_1 .

Для усунення вказаного недоліку необхідно зазначити правильний ідентифікаційний код та правильну адресу місцезнаходження відповідача.

З приводу дотримання строків звернення до суду в позові, з посиланням на положення статті 122 КАС України, зазначено, що 24 лютого 2022 року позивач захищаючи суверенність незалежної України почав отримувати додаткову винагороду у відповідності до постанови № 168 КМУ від 28 лютого 2022 року але проконсультувавшись з адвокатом Урсаленком Б.О. дізнався, що за період проходження служби в зоні проведення бойових дій та прийняття участі в них військовослужбовець має право отримати 100 тисяч гривень на місяць, також на території нашої країни діє правовий режим військового стану та в участі та забезпечені якого приймав позивач тому він не мав фізичної можливості звернутися вчасно до адвоката за правовою допомогою.

Частина перша статті 118 КАС України визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

У цій справі позивач звернувся до суду з позовом, в якому оскаржує бездіяльність відповідача щодо не нарахування та невиплати з 24 лютого 2022 року до 09 вересня 2022 року додаткової винагороди відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 168 від 28 лютого 2022 року «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в розмірі 100000,00 гривень.

Суд зазначає, що частиною п`ятою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів судом встановлено, що позивач звільнилась з військової служби 09 вересня 2022 року. Отже, спірні правовідносини виникли з приводу неповного розрахунку відповідача при звільненні позивача, тобто, щодо проходження позивачем публічної служби.

Таким чином, до спірних правовідносин застосовується строк звернення до суду, визначений частиною п`ятою статті 122 КАС України, а саме один місяць з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів

З приводу посилання представника позивача на те, що позивач дізналась про порушення своїх прав після консультації з адвокатом Урсаленком Б.О., суд зазначає таке.

Відповідно до договору про надання правничої (правової) допомоги № 0123 від 09 червня 2023 року, адвокатом Урсаленком Б.О. розпочато надання правової допомоги позивачу.

Проте, позивач щомісяця в продовж спірного періоду отримувала грошове забезпечення і повинна була дізнатись про порушення своїх прав не пізніше дня виплати грошового забезпечення за відповідний місяць.

Крім того, згідно з довідкою № 1253 від 07 жовтня 2022 року та картками особового рахунку працівників за 2022 рік, їх надано відповідачем на адвокатське звернення, отже, повідомлено позивача про нарахування та виплату додаткової винагороди за Постановою КМУ № 168 у сумі 30000,00 грн щомісячно, що свідчить про обізнаність позивача про нараховані суми та отримання правової допомоги до звернення до адвоката Урсаленка Б.О.

Крім того, до матеріалів позовної заяви не надано підтвердження здійснення адвокатом Урсаленком Б.О. починаючи з 09 червня 2023 року дій щодо витребування копій документів необхідних для надання правової допомоги клієнту.

З урахуванням викладеного, зазначене посилання є необґрунтованим.

Посилання на запровадження воєнного стану суд вважає необґрунтованим та зазначає, що у постанові від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 Велика Палата Верховного Суду вказала, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звільнилась зі служби за сімейними обставинами 09 вересня 2022 року, а до суду звернулась 14 липня 2023 року (дата сформування документа в системі «Електронний суд»), що свідчить про пропуск вказаного строку.

Отже, лише факт введення воєнного стану на території України не може слугувати безумовною та достатньою підставою для не дотримання строку, встановленого статтею 122 КАС України.

З наведеного, суд також не приймає до уваги посилання щодо участі позивача у заходах із захисту незалежної України, оскільки не надано доказів неможливості звернення із даним позовом після звільнення зі служби (09 вересня 2022 року).

Статтею 123 КАС України визначено наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

Так, частиною першої зазначеної статті передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частинами другою, третьою статті 123 КАС України визначено, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку у разі визнання їх судом неповажними.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність причин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулася до суду.

Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання позовної заяви здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду із позовом.

З наданих матеріалів до позовної заяви не вбачається поважних підстав пропуску строку.

Для усунення вказаного недоліку позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 169, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Урсаленка Богдана Олександровича в інтересах ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10 (десяти) календарних днів з дня отримання даної ухвали надати суду:

- уточнену позовну заяви, оформлену з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України із зазначенням вірної адреси відповідача та його ідентифікаційного коду;

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

У разі ненадання вищевказаних документів позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Копію даної ухвали невідкладно надіслати представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

СуддяТ.В. Смішлива