Справа № 280/2693/23
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

19 липня 2023 року (11:55)Справа № 280/2693/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Калашник Ю.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, 29, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

01.05.2023 до Запорізького окружного адміністративного суду (далі - суд) надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі - відповідач), в якій позивач просить:

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 10.01.2023 №40 «Про застосування дисциплінарного стягнення» про звільнення інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 04.04.2023 № 161 о/с «По особовому складу» про реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції;

поновити позивача на посаді інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області з 05.04.2023;

стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 05.04.2023 до поновлення на роботі;

допустити негайне виконання рішення суду про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць та видати відповідний виконавчий лист в цій частині.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що в якості дисциплінарного проступку позивачу інкримінується порушення вимог, передбачених п. 1 ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктами 1, 3, 6, 11 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктами 1, 2, 7 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 117, ч.5 ст.14 та ч. 2 ст. 16 Закону України «Про дорожній рух», п. 1.3, п. 2.4, п. 2.5. пп «е» п. 8.7.3, пп.«б» п. 8.9 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністра України від 10 жовтня 2001 року № 1306, Присяги працівника поліції та своїх функціональних обов`язків. Вважає, що зазначені положення нормативно-правових актів не відповідають переліку порушень, що утворюють склад дисциплінарного проступку: порушення службової дисципліни; невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського або вихід за їх межі; порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських; вчинення дій, що підривають авторитет поліції. Недоречними є посилання на порушення позивачем своїх функціональних обов`язків, оскільки інкриміноване йому порушення полягає не в сфері його службової діяльності. У провину ОСОБА_1 ставиться сам факт складання у його відношенні протоколів про адміністративне правопорушення та винесення постанови. Проте, постановою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.03.2023 у справі №335/241/23 провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП. Також, постановою судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 14.03.2023 у справі №335/242/23 провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 122-2 КУпАП. У позові позивач посилається на ч. 6 ст. 78 КАС України та вважає, що у цьому випадку постановами місцевого суду, які набрали законної сили, виправдано ОСОБА_1 за реабілітуючими обставинами, тобто за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Також зазначає, що порушення поліцейським правил безпеки дорожнього руху не пов`язане із виконанням службових обов`язків та тягне за собою адміністративну відповідальність. Посилається на те, що у наказі відповідача від 19.12.2023 №1045 не визначено строку проведення службового розслідування. Також, матеріали не містять доказів ознайомлення позивача із наказом №1045. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 08.05.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами та 25.05.2023 надав суду відзив на позовну заяву (вх. № 21455). У відзиві зазначає, що позивач, 18.12.2022, перебуваючи поза службою, будучі в стані алкогольного сп`яніння, керував транспортним засобом, порушив правила дорожнього руху, що виразилося у проїзді на червоне світло світлофора та пішохідних переходів, виїзді на зустрічну смугу, не зупинці транспортного засобу на вимоги працівників поліції, здійснив втечу від працівників поліції та у подальшому був затриманий нарядом УПП. Представник відповідача зазначає, що позивач, як поліцейський, зобов`язаний як на службі так і у позаслужбовий час неухильно дотримуватися вимог нормативно-правових актів, бути вірним присязі тощо. В той же час, дії позивача не можна вважати гідними посади поліцейського. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Згідно зі ст. 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно з ч. 4 ст. 243 КАС України, судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, суд визнав за доцільне вирішити справу за наявними в ній матеріалами, в порядку письмового провадження.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

Позивач проходив службу у Національній поліції України та на момент звільнення обіймав посаду інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції №5 Запорізького районного управління поліції.

Головним управлінням Національної поліції в Запорізькій області 19.12.2022 видано наказ №1045 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» щодо позивача.

Наказом від 02.01.2023 №10 строк проведення службового розслідування було продовжено до 16.01.2023.

За результатами службового розслідування складено Висновок службового розслідування, який затверджений начальником ГУНП в Запорізькій області 09.01.2023.

У ході службового розслідування встановлено та у висновку службового розслідування зафіксоване наступне:

19.12.2022 до керівництва ГУНП в Запорізькій області за вих. №1322/35/01-2022 надійшла доповідна записка УП ГУНП в Запорізькій області щодо складання 18.12.2022 поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України протоколів про адміністративні правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 130 КУпАП, ст. 122-2 КУпАП та постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч. 2 ст. 122 КУпАП, відносно інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції №5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 .

Із матеріалів службового розслідування вбачається, що згідно з графіком чергувань працівників відділу поліції № 5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області 18.12.02022 позивач був вихідний та на службу не заступав.

18.12.2022 о 17:30 нарядом УПП в Запорізькій області ДПП НПУ «Хижак-203» у складі інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону №1 УПП в Запорізькій області ДПП НПУ старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та поліцейського взводу №2 роти №1 батальйону №1 УПП в Запорізькій області ДПП НПУ капрала поліції ОСОБА_3 , на службовому автомобілі здійснювалось патрулювання Вознесенівського району м.Запоріжжя. Під час несення служби о 17:30 по вул. Перемоги біля буд.70-б за порушення Правил дорожнього руху було зупинено автомобіль КІА Optima, н.з. НОМЕР_2 , водієм якого виявився інспектор з кадрового забезпечення ВП № 5 Запорізького РУП капітан поліції ОСОБА_1 , який проїхав перехрестя на вул. Лермонтова - вул. Перемоги на заборонений червоний сигнал світлофора. Під час спілкування з ОСОБА_1 у останнього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння: різкий запах алкоголю з ротової порожнини, порушення мови та координації руху. На вимогу поліцейських надати документи ОСОБА_1 сів у свій автомобіль та поїхав з місця зупинки, не виконуючи законну вимогу поліцейських про зупинку та пред`явлення документів для перевірки. У зв`язку з цим на зупинення автомобіля під керуванням ОСОБА_1 нарядом «Хижак-203» було орієнтовано інші патрульні наряди.

У подальшому, в наслідок переслідування нарядами УПП в Запорізькій області ДПП НПУ за адресою: м. Запоріжжя, вул. Яценко, 8, автомобіль КІА Optima, було заблоковано службовим автомобілем наряду «Хижак-303».

Позивачу було запропоновано пройти огляд у встановленому законодавством порядку за допомогою Alcotest Drager та у лікаря-нарколога, на що останній відмовився.

18.12.2022 поліцейськими УПП в Запорізькій області ДПП НП України відносно ОСОБА_1 складено протоколи про адміністративні правопорушення серії ААД №409742 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та серії ААД № 409743 за ст. 122-2 КУпАП, а також винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАБ № 740703 за ч. 2 ст. 122 КУпАП.

Згідно з направленням на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції до КНП «Обласний клінічний заклад з надання психіатричної допомоги» ЗОР, виписаного ОСОБА_1 , зафіксовано відмову ОСОБА_1 від проходження вказаного огляду.

У графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, мається рукописний текст «від пояснень відмовився згідно ст. 63 Конституції України».

У висновку службового розслідування від 09.01.2023 зазначено, що дії ОСОБА_1 свідчать про відсутність у нього високої свідомості дисципліни, порушення основних обов`язків поліцейського, порушення норм професійної етики, що призводить до зниження авторитету поліції. Такі дії не можна вважати гідними посади поліцейського та такими, що сприяють посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Наказом відповідача від 10.01.2023 №40 «Про застосування дисциплінарних стягнень» наказано за скоєння дисциплінарного проступку, порушення вимог, передбачених пунктами 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктами 1, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктами 1, 2, 7 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, частиною 5 статті 14 та частиною 2 статті 16 Закону України «Про дорожній рух», пунктами 1.3, пункту 2.4, пункту 2.5, підпунктом «е» пункту 8.7.3, підпунктом «б» пункту 8.9 Правил дорожнього руху, Присяги працівника поліції та своїх функціональних обов`язків, що виразилося у керуванні 18.12.2022 на території м. Запоріжжя автомобілем «КІА Optima, з ознаками алкогольного сп`яніння, проїзді перехрестя на заборонений червоний сигнал світлофора, самовільного залишення місця зупинки транспортного засобу, не виконання вимоги поліцейських УПП в Запорізькій області ДПП Національної поліції України про зупинку автомобіля та відмові на вимогу поліцейських УПП в Запорізькій області ДПП НПУ пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, а також невжитті заходів щодо утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, із урахуванням вимог підпункту 3 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 № 507, застосувати до інспектора з кадрового забезпечення відділу поліції № 5 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом відповідача від 04.04.2023 №161 о/с позивача звільнено зі служби у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Не погоджуючись із наказами від 10.01.2023 №40 та від 04.04.2023 №161 о/с, позивач звернувся до суду із цим позовом, у якому просить скасувати зазначені накази, поновити його за посади та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» (далі - Закону №580-VIII), за приписами частини першої статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

У статті 18 Закону №580-VIII закріплені основні обов`язки поліцейського, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, зміст якої закріплений у статті 64 Закону №580-VIII; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, з-поміж іншого: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Приписами частин першої та другої статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), у частині першій статті 1 якого визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, як закріплено у частині другій статті 1 Дисциплінарного статуту, ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

У статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених КУпАП. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком, як визначено у статті 12 Дисциплінарного статуту, визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин першої та другої статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (частина третя статті 13 Дисциплінарного статуту).

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до частин першої-сьомої, десятої статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному КУпАП, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Приписами частин першої та п`ятнадцятої статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до частини першої статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Також, відповідно до ч. 2 статті 16 Дисциплінарного статуту, у разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Із матеріалів справи судом встановлено, що наказом начальника ГУПН в Запорізькій області від 02.01.2023 №10 строк службового розслідування був продовжений, а тому посилання позивача на порушення місячного строку проведення службового розслідування судом до уваги не приймаються.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку (частина перша статті 19 Дисциплінарного статуту).

Приписами частин третьої та восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту закріплено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія та керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

За правилами частин першої та четвертої статті 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади та звільнення із служби в поліції, застосовані до поліцейського, який перебуває у відпустці чи на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності), виконуються (реалізуються) після його прибуття до місця проходження служби.

Отже, ураховуючи вище викладені норми законодавства, суд зазначає таке.

Службова дисципліна полягає у дотриманні (виконанні) законодавчих і підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного поліцейського, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників.

Обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого вирішується питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому таке рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду дисциплінарного стягнення.

Отже, службовим розслідуванням має бути встановлено, зокрема, наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) воно було призначено.

Судом встановлено, що підставою для призначення ГУ НП в Запорізькій області службового розслідування стало надходження інформації щодо відносно позивача протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 130, статтею 122-2 КУпАП, а також постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за частиною 2 статті 122 КУпАП.

За результатами проведеного службового розслідування складений висновок службового розслідування, затверджений 09.01.2023 начальником ГУ НП в Запорізькій області. У ході службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що позивач порушив службову дисципліну, пункт 1 частини першої статті 18 Закону №580-VIII, підпункти 1, 2, 7 пункту 2 Правил етичної поведінки, пункти 1, 3, 6, 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимоги Правил дорожнього руху, та Присягу працівника поліції, що виразилося у перебуванні за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, проїзді перехрестя на червоний сигнал світлофора, не виконанні вимоги поліцейських щодо зупинки автомобіля та відмові на вимогу поліцейських пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного сп`яніння.

Суд вважає, що ГУ НП в Запорізькій області дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування і не допущені порушення щодо порядку його проведення.

Крім того, судом досліджено відеодоказ, наданий відповідачем, а саме відеофіксацію, здійснену патрульним поліцейським з нагрудного відеореєстратора. Надане відео повністю підтверджує викладені у висновку службового розслідування обставини, такі як втечу позивача з місця зупинки, порушення мови та координації руху, не пред`явлення документів.

З огляду на наведені правові норми та встановлені висновком службового розслідування обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що знайшли своє підтвердження слідує, що відповідач правомірно застосовував до позивача дисциплінарне стягнення у зв`язку із підтвердженням факту вчинення ним дисциплінарного проступку.

Доводи позивача про відсутність достатніх і належних доказів порушення ним службової дисципліни - вчинення дисциплінарного проступку є безпідставними, оскільки це підтверджується висновком службового розслідування, який складений на підставі обставин, що підтверджуються відповідними матеріалами, відеозаписами.

Відтак, висновком службового розслідування, наказом про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності встановлено, в чому саме полягало порушення службової дисципліни та які норми законодавства порушено позивачем. При цьому, такі висновки позивачем не спростовані.

Аргументи позивача про те, що постановою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.03.2023 (справа №335/241/23) та постановою Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя від 14.03.2023 (справа №335/242/23) провадження у справах про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 130, статтею 122-2 КУпАП закрито за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення - є слушними тільки в тій частині, що в діях позивача відсутній склад саме цих адміністративних правопорушень, проте не дисциплінарного проступку.

Адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними, окремими і самостійними видами відповідальності поліцейського. Порядок і підстави притягнення поліцейського до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Верховний Суд неодноразово висловлював правову позицію про те, що закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, проте не дисциплінарного проступку.

Такі висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 06 березня 2019 року в справі №816/1534/16, від 17 липня 2019 року в справі №806/2555/17, від 22 жовтня 2019 року в справі №480/3950/18, від 29 листопада 2019 року в справі №824/832/18-а, від 13 лютого 2020 року в справі №1.380.2019.000121, від 24 вересня 2020 року в справі №420/602/19, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18, від 26 травня 2022 року в справі №420/3630/20 та інших.

Відсутність факту притягнення поліцейського до адміністративної відповідальності не спростовує наявності в його діях дисциплінарного проступку, за який уповноважена особа у порядку Дисциплінарного статуту має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18 та інших.

Варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим необхідно розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, а також висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 17 липня 2019 року в справі №806/2555/17.

За наведених обставин, суд вважає, що прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

Отже, оскільки на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, відсутні підстави для поновлення його на службі в органах Національної поліції та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Суд зауважує, що висновки суду у цій справі узгоджуються із правовою позицією Верховного Суду у подібних правовідносинах, зокрема у Постановах Верховного суду від 17.07.2019 №806/2555/17, від 07.07.2022 №460/5545/20, від 03.02.2021 №822/1175/17, від 03.02.2020 № 1.380.2019.000121 та ін.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права. Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи положення ч. 1, 2 статті 77, 90 КАС України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає, що відповідачем доведено факт допущення позивачем дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат судом не здійснюється.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Олександра Матросова, 29, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 19.07.2023.

Суддя Ю.В. Калашник