Справа № 320/20002/23
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2023-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 липня 2023 року Київ № 320/20002/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Шевченко А.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали Приватного підприємства Знам`янка «Авто-Світ» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та рішення за результатами розгляду скарги,

в с т а н о в и в:

Приватне підприємство Знам`янка «Авто-Світ» в особі представника адвоката Морозова П.В. звернулось через електронний кабінет до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області та Державної податкової служби України, в якому позивач просить суд;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення прийняте Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області від 18.01.2022 № 5 про застосування штрафних (фінансових) санкцій у сумі 1 000 000 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення прийняте Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області від 18.01.2022 № 5 про застосування штрафних (фінансових) санкцій у сумі 40 000 грн.;

- визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової служби України від 25.08.2022 № 9698/6/99-00-06-03-01-06.

Позовна заява сформована в системі «Електронний суд» 03.05.2023 та зареєстрована в суді 09.06.2023.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Адміністративний позов не відповідає вимогам процесуального закону, з огляду на таке.

У силу вимог частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підтвердження сплати судового збору надано копію платіжної інструкції від 03.05.2023 № 1 у розмірі 18284, 00 грн.

Відповідно до частини десятої статті 169 Кодексу, заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. Правила цієї частини не застосовуються до заяв про забезпечення доказів або позову.

Із комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» судом установлено, що сума судового збору відповідно до платіжної інструкції від 03.05.2023 № 1 у розмірі 18284, 00 грн. не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України, про що відсутнє підтвердження про таке зарахування з казначейства, що підтверджено роздруківкою.

У силу вимог частини другої статті 160, частин першої та четвертої статті 161 Кодексу, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. До позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Крім того, відповідно до пункту 113 розділу V «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21 до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі, а документи, що надійшли до суду в електронній формі роздруковуються за наявності такої можливості у судді.

У зв`язку з відсутністю такої можливості, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування судів, документи, відповідно, подаються до суду у паперовій формі.

Відповідно до підпунктів 15.1, 15.3 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, до визначення Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС такі дії вчиняються в такому порядку: подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з рішенням Ради суддів України від 05.08.2022 № 26 при подачі значного обсягу документів до суду в електронній формі заявнику (учаснику справи) слід додатково подавати їх суду в паперовій формі.

Відтак, позивачу слід подати позовну заяву у паперовій формі з належним чином засвідченими доказами у паперовій формі.

У силу вимог частини шостої статті 161 цього Кодексу, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Разом із тим, у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 03.04.2020 у справі № 2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

У цій постанові Верховний Суд визначив помилковим твердження про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 Податкового кодексу України.

Також Верховий Суд зазначив, що для забезпечення узгодженості судової практики з висновком, викладеним у цій постанові, під час вирішення тотожних спорів повинні враховуватися наведені висновки щодо застосування норм права незалежно від того, чи перераховані всі постанови Верховного Суду, в яких викладена правова позиція, від якої відступила судова палата.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач скористався процедурою адміністративного оскарження (досудового порядку вирішення спору) спірних податкових повідомлень-рішень шляхом подання до Державної податкової служби України скарги, за результатами розгляду якої отримав 30.08.2022 рішення Державної податкової служби України від 25.08.2022 № 9698/6/99-00-06-03-01-06.

У силу вимог частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як зазначалось вище, позивач спірне рішення від 25.08.2022 отримав 30.08.2022.

Отже тримісячний строк звернення до суду щодо оскарження податкових повідомлень-рішень від 18.01.2022 обраховується для позивача з 31.08.2022 та сплинув 30.11.2022.

За таких обставин, суд констатує, що податкові повідомлення-рішення від 18.01.2022 можуть бути оскаржені до суду у строки, передбачені частиною четвертою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки позивач скористався процедурою досудового порядку вирішення спору.

Водночас, позивач звернувся до суду з позовними вимогами про скасування податкових повідомлень-рішень від 18.01.2022 через систему «Електронний суд» лише 03.05.2023, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до суду.

Разом із тим, щодо рішення Державної податкової служби України від 25.08.2022 № 9698/6/99-00-06-03-01-06, суд констатує, що строк на його оскарження становить шість місяців у відповідності до положень частини другої статті 122 Кодексу.

Так, як стверджує позивач, вказане рішення ним отримано 30.08.2022, отже шестимісячний строк на його оскарження сплинув 28.02.2023, у той час як цей позов було подано через систему «Електронний суд» лише 03.05.2023.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду із цим позовом.

При цьому доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду матеріали позову не містять, як і не місять заяви про поновлення цього строку.

Відповідно до частин першої-другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 11 частини п`ятої статті 160 Кодексу, в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем виконані вказані вимоги процесуального закону.

Натомість із Єдиного державного реєстру судових рішень судом установлено, що у провадженні Кіровоградського окружному адміністративному суді перебувала адміністративна справа № 340/4570/22 за позовом Приватного підприємства Знам`янка «Авто-Світ».

Відповідно до ухвали Кіровоградського окружного адміністративного суду від 19.04.2023 позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 240 Кодексу у зв`язку з повторною неявкою позивача в судові засідання.

Доказів оскарження в апеляційному порядку вказаної ухвали дані ЄДРСР не містять.

Суд констатує, що в силу вимог частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Із положень статті 45 Кодексу вбачається, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З метою вжиття заходів для запобігання зловживанню позивачем процесуальними правами суд доходить висновку про необхідність витребування у позивача письмових пояснень підстав подання до суду аналогічних позовів.

У силу приписів частини четвертої статті 45 Кодексу, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- доказів зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України судового збору відповідно до платіжної інструкції від 03.05.2023 № 1 у розмірі 18284, 00 грн.;

- позовної заяви у паперовій формі з належним чином засвідченими доказами у паперовій формі для суду;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин його пропуску з наданням суду на їх підтвердження відповідних доказів;

- письмових пояснень підстав подання до суду аналогічних позовів та повідомлення суду неправдивих відомостей про те, що позивач не подавав іншого позову до цього ж відповідача.

Керуючись статтями 44, 45, 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

у х в а л и в:

позовну заяву Приватного підприємства Знам`янка «Авто-Світ» залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позов.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Шевченко А.В.