Справа № 200/12573/21
Суддя: Ушенко С.В.
Дата ухвалення: 2023-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

14 липня 2023 року Справа №200/12573/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Ушенка С.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення форми «ПС» від 09.09.2021 №10031/05-99-0704 про застосування штрафних (фінансових) санкцій, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Донецького окружного адміністративного суду перебуває зазначена адміністративна справа, розгляд якої здійснюється за правилами загального позовного провадження. Судовий розгляд у справі призначений на 19 липня 2023 року.

13.07.2023 через систему «Електронний суд» від ОСОБА_2 надійшла заява про участь у судовому засіданні, призначеному на 19.07.2023, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів згідно інформації, зазначеній у заяві, за допомогою системи «EasyCon».

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 195 КАС України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 195 КАС України учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Частиною першою статті 167 КАС визначені вимоги до письмової заяви, клопотання, заперечення, які подаються до суду. Вони повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України;

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Водночас, статтею 42 КАС України визначений склад учасників справи, якими є сторони і треті особи, адміністративна процесуальна правосуб`єктність яких передбачена у статті 43 КАС України.

Учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки; зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки (ч.ч. 1, 2 ст. 44 КАС України). Дана правова норма також кореспондується з ч. 1 ст. 45 КАС України, відповідно до якої учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

При цьому, обов`язковою умовою для звернення до суду як з позовною заявою, так і з іншими процесуальними документами, в тому числі заявами, клопотаннями тощо, є їх підписання особою, яка має передбачені діючим законодавством повноваження на звернення до суду і на представництво інтересів учасника справи у суді.

Втім, що стосується повноважень заявника на звернення до суду та наявності у нього повноважень на представництво інтересів Головного управління ДПС у Донецькій області, як відокремленого підрозділу ДПС, зокрема у даній адміністративній справі, слід окремо зауважити на такому.

Наказом Державної Податкової Служби України від 28 липня 2022 року № 490 закріплено виконання повноважень, передбачених підпунктом 22 пункту 4 та підпунктом 12 пункту 5 Положення про Головне управління ДПС у Донецькій області, затвердженого наказом № 643, за Головним управлінням ДПС у Львівській області.

Вказана вище заява надійшла до суду за підписом ОСОБА_2 , яка на підтвердження своїх повноважень надала витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 27.04.2023 на самопредставництво ДПС України, Головного управління ДПС у Львівській області та Головного управління ДПС у Донецькій області, як відокремлених підрозділів ДПС.

Частинами першою, третьою статті 55 КАС України встановлено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII Перехідні положення КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року № 1401-VIII.

Підпунктом 11 пункту 16-1 «Перехідні положення» Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Слід зауважити, що Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі №303/4297/20 дійшла правового висновку про те, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Наведених вище документів, зокрема, щодо наявності у ОСОБА_2 трудових відносин з органом податкової служби (ГУ ДПС у Львівській області або ГУ ДПС у Донецькій області), зокрема копії службового посвідчення (подано лише копію обкладинки посвідчення), наказу про прийняття на роботу, посадової інструкції, з яких вбачалась би наявність у неї права вчиняти дії від імені відповідача (суб`єкта владних повноважень) на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень, при зверненні до Донецького окружного адміністративного суду із вказаною заявою не подано.

Водночас, у Єдиному реєстрі адвокатів України та у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань відсутні відомості про те, що Дорош Анжела Богданівна має статус адвоката і такого документа до суду також не подано.

Відомості Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ДПС України, ГУ ДПС у Львівській області і ГУ ДПС у Донецькій області, як відокремлених підрозділів, після передачі повноважень останнього (відповідача у цій справі) Головному управлінню ДПС у Львівській області на представництво його інтересів у суді не містять інформації щодо особи, нібито працівника ГУ ДПС у Донецькій області, якою ОСОБА_2 надана довіреність на представництво інтересів ГУ ДПС у Донецькій області (в тому числі і на право передоручення).

Крім того, суд зауважує на тому, що інформація про покладення обов`язків щодо представництва інтересів ГУ ДПС у Донецькій області, яка викладена у вищенаведеному наказі ДПС України, відповідно до приписів діючого законодавства, не передбачає надання повноважень на представництво зазначеного суб`єкта владних повноважень будь-якому працівникові Державної податкової служби, зокрема, ГУ ДПС у Львівській області.

Таким чином, враховуючи, що заявником не подано до суду документів, які свідчать, що вона діє відповідно до статуту, положення чи іншого акта, на підставі якого здійснює представництво відповідача у порядку його самопредставництва; а також те, що вона не є адвокатом, то відповідно до приписів ст.ст. 44, 45, 55, 167, 195 КАС України, заява підлягає поверненню заявникові без розгляду.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд в ухвалі від 21 січня 2020 року по справі № 826/12108/18 (адміністративне провадження № К/9901/2439/20).

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити на тому, що приписами ч. 2 ст. 313 КАС України встановлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Слід також вказати, що сторони у справі мають можливість надати пояснення по справі, на яких ґрунтується їх правова позиція, у письмовій формі.

Керуючись ст.ст. 43, 44, 45, 55, 167, 195, 205, 248, 256, 293, 294, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні, призначеному на 19.07.2023, в адміністративній справі № 200/12573/21 в режимі відеоконференції, - повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.В. Ушенко