Справа № 520/21682/21
Суддя: Шарапа В.М.
Дата ухвалення: 2023-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 липня 2023 року

м. Київ

справа №520/21682/21

адміністративне провадження № К/990/23557/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Шарапи В.М., суддів Берназюка Я.О., Чиркіна С.М., перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023 у справі №520/21682/21 за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 19.08.2021 № 5.0 -73, якою накладено штраф у розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 19.08.2021 № 5.0 -74, якою накладено штраф у розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 19.08.2021 № 5.0 -75, якою накладено штраф у розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 19.08.2021 № 5.0 -76, якою накладено штраф у розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34 000,00 грн.

Справу розглянуто в порядку загального позовного провадження.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023, позов задоволено.

На адресу Верховного Суду 03.07.2023 через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему надійшла касаційна скарга Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, в якій скаржник просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022, постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023 та ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

У касаційній скарзі скаржник стверджує про те, що ця справа підлягає касаційному оскарженню на підставі підпункту "а" пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України, зазначаючи, що зазначена касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а відтак просить Верховний Суд прийняти до розгляду цю справу.

За правилами частини 1 статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Втім, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити з наступних підстав.

Пунктом 8 частини 2 статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплено забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведеним конституційним положенням кореспондує стаття 14 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Згідно частини 1 статті 328 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас, пунктом 2 частини 5 зазначеної норми процесуального закону обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Доведення вищезазначених обставин та, відповідно, права на касаційне оскарження судових рішень у справах незначної складності, покладається на особу, яка подає касаційну скаргу.

Відповідно до частини 4 статті 12 КАС України, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно з пунктом 6 частини 6 статті 12 КАС України, для цілей цього Кодексу, справами незначної складності є, зокрема, справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У КАС України термін «розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб» вживається у значенні - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (пункт 24 частини 1 статті 4 КАС України).

Положенням статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 №1082-IX визначено, що станом на 01.01.2021 прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2 270,00 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.11.2021 відкрито провадження у цій справі за правилами загального позовного провадження.

Втім варто зауважити, що предмет спору у цій справі та критерії, визначені пунктом 6 частини 6 статті 12 КАС України (зокрема, загальна сума оспорюваних штрафів - 136 000,00 грн, є меншою за 100 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021 - 227 000,00 грн), а також факт того, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (частина 4 статті 12 КАС України), дають підстави стверджувати, що вказану касаційну скаргу подано на судове рішення у справі незначної складності.

Як зазначено вище, процесуальний закон пов`язує можливість касаційного перегляду у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження, тільки з тими юридичними фактами, вичерпний перелік яких викладений у підпунктах "а", "б", "в" та "г" пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України. Водночас обов`язок доведення наявності таких виняткових обставин покладається на особу, яка звертається до суду з касаційною скаргою.

Вказані критерії прийнятності касаційної скарги встановлені задля можливості забезпечення Верховним Судом ключової мети касаційного перегляду - виправлення судових помилок та усунення недоліків судочинства, що призвели до порушення прав учасників справи. Касаційний перегляд за своєю сутністю має екстраординарний характер і спрямований на забезпечення основоположних гарантій справедливого судового розгляду, які становлять зміст конституційного принципу верховенства права.

Втім, аналіз доводів касаційної скарги в сукупності з відображеними в судових рішеннях судів першої та апеляційної інстанцій обставинами справи не дають підстав для висновку про наявність у даному випадку обставин, наведених у підпункті "а" пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України, позаяк скаржником не обґрунтовано в чому саме полягає фундаментальне значення саме цієї справи для формування єдиної правозастосовчої практики із зазначенням новітніх, проблемних, засадничих, раніше ґрунтовно не досліджуваних питань права, відповідь касаційного суду на які мала б надати нового, уніфікованого розуміння та застосування права як для сторін спору, так і для невизначеного, але широкого кола суб`єктів правовідносин.

При цьому не слід брати до уваги посилання скаржника на наявність підстави касаційного оскарження, передбаченого пунктом 1 частини 4 статті 328 КАС України, а саме, неврахування судом апеляційної інстанції висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 29.10.2018 у справі №826/14749/16, позаяк правовідносини у вказаній справі (за позовом юридичної особи до Міністерства юстиції України, приватного нотаріуса про визнання незаконним та скасування наказу про відмову у задоволені скарги щодо припинення та скасування незаконного проведення реєстраційних дій приватним нотаріусом) не є подібними до правовідносин у справі, що розглядається.

Також є необґрунтованим твердження скаржника про відсутність висновку Верховного Суду щодо неправильного застосування норм права у подібних правовідносинах (а саме, частини 8 статті 34 Закону України «Про держаний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», вимог пунктів 33, 34, 35, 36 Технічного регламенту радіообладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 №355), позаяк не є достатнім саме лише перелічення у касаційній скарзі норм права, щодо застосування яких, на думку скаржника, у подібних правовідносинах відсутній висновок Верховного Суду та які судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано неправильно. Слід зазначити, що при посиланні на вказану підставу касаційного оскарження також необхідно обґрунтовувати у чому полягає помилка судів при застосуванні зазначених скаржником норм права та як на думку скаржника відповідні норми повинні застосовуватися.

Призначення Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні - це, у першу чергу, сформувати обґрунтовану правову позицію стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування (вказати напрямок у якому слід здійснювати вибір правової норми); на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації на практиці в інших справах з вказівкою на обставини, що потрібно враховувати при застосуванні тієї чи іншої правової норми, але не нав`язуючи, при цьому, нижчестоящим судам результат вирішення конкретної судової справи.

Забезпечення єдності судової практики є реалізацією принципу правової визначеності, що є одним із фундаментальних аспектів верховенства права та гарантує розумну передбачуваність судового рішення. Крім того, саме така діяльність Верховного Суду забезпечує дотримання принципу рівності всіх громадян перед законом, який втілюється шляхом однакового застосування судом тієї самої норми закону в однакових справах щодо різних осіб.

Такий визначений законодавцем підхід до роботи Верховного Суду (формування в окремих справах конкретних правових висновків, що є обов`язковим для всіх судів та суб`єктів владних повноважень) є особливо актуальним у світлі положень частини 5 статті 125 Конституції України, згідно з якою адміністративні суди діють з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин.

У підсумку Верховний Суд зауважує, що вичерпний перелік судових рішень, які можуть бути оскаржені до касаційного суду, жодним чином не є обмеженням доступу особи до правосуддя чи перепоною в отриманні судового захисту, оскільки встановлення законодавцем "розумних обмежень" в праві на звернення до касаційного суду не суперечить практиці Європейського суду з прав людини та викликане виключно особливим статусом Верховного Суду, розгляд скарг яким покликаний забезпечувати формування єдиної правозастосовної практики, а не можливість перегляду будь-яких судових рішень.

Відповідач на підтвердження своєї позиції фактично зазначає про необхідність здійснити переоцінку встановлених судами у справі обставин, а також надати перевагу одним доказам над іншими, що виходить за межі повноважень суду касаційної інстанції згідно з положеннями частини 2 статті 341 КАС України.

Отже, скаржником не доведено наявність умов, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, за наявності яких можливе оскарження судових рішень у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження.

За такого правового врегулювання та обставин справи підстави для відкриття касаційного провадження відсутні.

Відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 328, 333 КАС України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2023 у справі №520/21682/21 за позовом фізичної особи - підприємець ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області про визнання протиправними та скасування постанов.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження надіслати особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

СуддіВ.М. Шарапа
Я.О. Берназюк
С.М. Чиркін