Справа № 580/3166/23
Суддя: Альона КАЛІНОВСЬКА
Дата ухвалення: 2023-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року справа № 580/3166/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Каліновської А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Шапошник Я.О.,

представника позивача Альбердієвої І.В. (за ордером),

представника відповідача Білоуса В.Ю. (у порядку самопредставництва),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом комунального підприємства теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось комунальне підприємство теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. О.Дашковича, 62, далі позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області (18000, м. Черкаси, вул. Хрещатик, 235, далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 18.04.2023 № в частині нарахованих штрафних санкцій в сумі 482404,71 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що комунальне підприємство теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради отримало податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 18.04.2023 № про застосування штрафу за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків до податкових накладних, визначених статтею 201 Податкового кодексу України, та згідно пунктом 120.1 статті 120 Податкового кодексу України. Вказане податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі акту № 2716/23-00-04-03-04/02082522 від 22.03.2023 «Про результати камеральної перевірки порушення граничних строків реєстрації податкових накладних». Перевіркою встановлено, що позивачем в порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України несвоєчасно зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних: від 02.06.2022 №308, від 02.06.2022 №309, від 31.07.2022 №305. Комунальне підприємство теплових мереж «Черкаситеплокомуненерго» Черкаської міської ради не погоджується з такими висновками, вважає їх такими, що суперечать законодавству України та не ґрунтуються на фактичних даних, а накладений податковим повідомленням-рішенням штраф за порушення строків реєстрації податкової накладної № 305 від 31.07.2022 в сумі 482404,71 грн протиправним та таким, що підлягає скасуванню. Позивач вказує, що відповідно до відомостей з програми електронного документообігу «M.E.Doc» податкова накладна від 31.07.2022 № 305 була надіслана позивачем до ДПС України 15.08.2022. У відповідній програмі зазначено очікується доставка - 15.08.2022, очікується доставка - 30.08.2022, повідомлення - 30.08.2022 року, квитанція №1 - 30.08.2022. Отже, позивач стверджує, що ним вчиненні дії стосовно надсилання податкової накладної від 31.07.2022 № 305 протягом операційного дня у строк, встановлений п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Відповідно до витягу електронного документообігу «M.E.Doc» властивості документа податкових накладних по податковій накладній від 31.07.2022 №305 підписи і печатки проставлялися 11.08.2022. У свою чергу, функція даного протоколу очікується доставка свідчить про те, що податкова накладна від 31.07.2022 №305 відправлена, очікується доставка до податкового органу, про факт якої буде свідчити квитанція №1, яка надсилається платнику податків не пізніше наступного дня. Тобто, позивач, надіславши податкову накладну від 31.07.2022 №305 - 15.08.2022 своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації вищевказаної податкової накладної.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила задовольнити позов.

Відповідачем надано до суду відзив на адміністративний позов, в якому останній заперечив проти задоволення позовних вимог. В обґрунтування заперечень зазначив про те, що відповідно до пункту 201.1 статті 201 розділу V Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в ЄРПН. Згідно з даними Єдиного реєстру податкових накладних контролюючим органом встановлено, що платником податків комунальним підприємством теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради несвоєчасно зареєстровано податкову накладну від 31.07.2022 №305 на загальну суму ПДВ 4 824 047,13 грн, граничний строк реєстрації якої припадає на 15.08.2022, чим порушено пункт 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. 30.08.2023 позивач отримав квитанцію №1 про реєстрацію податкової накладної від 31.07.2022 №305 об 11 годині 56 хвилин за реєстраційним номером - . Інших доказів щодо фактичного надсилання податкової накладної від 31.07.2022 №350 позивачем у будь-який інший день (до 30.08.2022) у Головного управління ДПС у Черкаській області не має. Платником разом із запереченням на акт перевірки надано виключно графічне відображення комерційного програмного забезпечення «M.E.Doc», в якому міститься інформація про те, що податкову накладну від 31.07.2022 №350 начебто було направлено саме 15.08.2022. Але пересвідчитись чи якісно працювало комерційне (стороннє) програмне забезпечення, чи був комп`ютер під`єднаний до мережі, чи правильно були зроблені мережеві налаштування, чи було оновлено програмне забезпечення та інше Головному управлінню ДПС у Черкаській області не відомо. Тим більше, що 15.08.2022 платником було зареєстровано в ЄРПН податкову накладну від 31.07.2022 №271 о 8 годині 49 хвилин (реєстраційний номер - ) та розрахунок коригування від 06.05.2022 №3451 до податкової накладної від 30.04.2022 №345 о 12 годині 02 хвилини (реєстраційний номер - ). Чому виникли у платника податків 15.08.2022 проблеми з реєстрацією податкової накладної від 31.07.2022 №350 Головному управлінню ДПС у Черкаській області не відомо. Відповідач вважаємо, що це провина платника податків у не забезпеченні технічного стану направлення на реєстрацію податкової накладної у граничні терміни. Крім того, відповідач зазначає, що технічних проблем роботи сервера ДПС України саме 15.08.2022 не було, в підтвердження тому є встановлений факт реєстрації позивачем іншої податкової накладної та розрахунку коригування до податкової накладної в цей день. Таким чином, податкове повідомлення - рішення від 18.04.2023 № прийняте з врахуванням чинного законодавства. На підставі зазначеного, просив суд відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Представник відповідача, у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначив, що до позивача застосований мінімальний штраф з огляду на те, що затримка доставлення податкової накладної до податкового органу відбулася не з вини позивача.

Заслухавши представників сторін, перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

На підставі п.п.20.1.4, п.п.20.1.19 п.20.1 ст. 20, ст.75, ст.76 Податкового кодексу України, головним державним інспектором відділу адміністрування ПДВ ГУ ДПС у Черкаській області проведено камеральну перевірку комунального підприємства теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами перевірки складено акт камеральної перевірки «Про порушення граничних строків реєстрації податкових накладних» від 22.03.2023 №2716/23-00-04-03-04/02082522 відповідно до якого встановлено, що позивачем відповідно п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, порушено граничні терміни реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.06.2022 №308, від 02.06.2022 №309, від 31.07.2022 №305.

Комунальне підприємство теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради не погоджуючись з висновками перевірки викладеними в акті від 22.03.2023 № №2716/23-00-04-03-04/02082522 подало заперечення на акт камеральної перевірки.

Однак, 14.04.2023 Головним управління ДПС у Черкаській області висновки акту перевірки від 22.03.2023 №2716/23-00-04-03-04/02082522 в частині застосування штрафних санкцій в сумі 482 626,87 грн за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної від 31.07.2022 №305 залишені без змін.

За наслідками проведеної перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення- рішення від 18.04.2023 №.

Частково не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням від 18.04.2023 № про нарахування позивачу штрафу в сумі 482404,71 грн за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування податкових накладних, вважаючи його таким, що прийняте з порушенням вимог Податкового кодексу України, та без наявності на те обґрунтованих підстав, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав, ставлячи вимогу про часткове його скасування, а саме що стосується направлення 1 податкової накладної від 31.07.2022 №305.

Надаючи правову оцінку публічно-правовим відносинам, суд виходить із наступних підстав та мотивів.

Згідно зі статтею 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02 грудня 2010 року №2755-VІ (далі -ПК України).

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (пп.75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України).

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

27.05.2022 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» №2260-ІХ від 12.05.2022р.(далі-3акон № 2260). З моменту набрання чинності для платників податків відновлюються податкові обов`язки, за невиконання яких застосовуватимуться штрафні санкції.

Згідно з підпунктом 69.2 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.

Згідно з підпунктом 69.18 підрозділу 10 розділу XX Перехідних положень Податкового кодексу України установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної (ПН)/розрахунку коригування (РК) відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Отже, Податковим кодексом України встановлено право контролюючого органу за результатами опрацювання податкової накладної/розрахунку коригування, за умови дотримання платником податків встановлених вимог зареєструвати, зупинити реєстрацію або не прийняти ПН/РК, про що повідомляється квитанцією.

Також пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлені граничні строки реєстрації ПН/РК.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246).

Пунктами 2, 3 Порядку №1246 встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 11 Порядку №1246 встановлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п.13 Порядку №1246).

Згідно пункту 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

Відповідно до пункту 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

З аналізу вказаних норм вбачається, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Встановлена нормою пункту120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) у строк, встановлений статтею 201 цього Кодексу.

Спірним питанням у даних правовідносинах є встановлення порушення строків реєстрації податкової накладної від 31.07.2022 №305.

Під час розгляду справи з протоколу руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій встановлено, що позивачем податкова накладна від 31.07.2022 №305 подана на реєстрацію та надіслана до контролюючого органу відправка 1 - 15.08.2022 об 11:31:59, відправка 2 30.08.2022 об 11:47:46; звіт доставлено в поштову скриньку ДПС України: 30.08.2022 об 12:00:38; дата та час отримання повідомлення підприємством: 30.08.2022 о 16:27:29.

За даними програми «M.E.Doc» також встановлено, що податкова накладна від 31.07.2022 № 305 була надіслана позивачем до ДПС України 15.08.2022, У відповідній програмі зазначено очікується доставка - 15.08.2022, очікується доставка - 30.08.2022, повідомлення - 30.08.2022 року, квитанція №1 «документ прийнято» - 30.08.2022. Отже, позивачем вчиненні дії стосовно надсилання податкової накладної від 31.07.2022 № 305 протягом операційного дня у строк, встановлений п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України. Відповідно до витягу електронного документообігу «M.E.Doc» властивості документа податкових накладних по податковій накладній від 31.07.2022 №305 підписи і печатки проставлялися 11.08.2022. У свою чергу, функція даного протоколу очікується доставка свідчить про те, що податкова накладна від 31.07.2022 №305 відправлена, очікується доставка до податкового органу, про факт якої буде свідчити квитанція №1, яка надсилається платнику податків не пізніше наступного дня.

Отже з наведеного, слідує, що позивач вчасно здійснював направлення вище вказаної податкової накладної.

Що стосується тверджень відповідача, що у нього немає інших даних, що позивачем податкова накладна від 31.07.2022 № 305 направлялась у будь-який інший день крім 30.08.2022, то представник відповідача не довів суду, що відправка 1, яка була здійснено 15.08.2022 об 11:31:59, позивачем не була здійснена, а тому суд приходить до висновку, що вона здійснена у строки визначені законодавством.

Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 по справі №160/10558/19 дійшов висновку про те, що при розгляді справ про застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних принциповим є не дата фактичного надходження податкових накладних до Єдиного реєстру податкових накладних, а дата їх відправлення виходячи з технічного способу реєстрації податкових накладних.

Отже, враховуючи те, що позивачем податкова накладна подана на реєстрацію у строк встановлений Податковим кодексом України та Порядком №1246, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для застосування відповідальності до платника податків.

При цьому, відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Системний аналіз норм податкового законодавства дає підстави для висновку, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН у строки, встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України є одним із елементів податкового обов`язку, який закріплений для усіх платників податків (продавців), незалежно від форм власності або специфіки діяльності. Тим самим у правовій державі закріплюється принцип рівності обов`язків таких суб`єктів господарювання перед державою та передбачуваності дій контролюючих органів за їх невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання). Невиконання (неналежне або несвоєчасне виконання) такого обов`язку утворює склад податкового правопорушення.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23.07.2019 у справі №620/3609/18, від 14.08.2018 у справі №803/1583/17, від 30.01.2018 у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 02.07.2019 у справі № 2340/3802/18, від 20.08.2019 у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

У постановах від 03.04.2020 (справа №160/5380/19), від 10.06.2019 (справа №802/1825/16-а) та від 12.07.2019 (справа №0940/1600/18) Верховний Суд вказав, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Суд зазначає, що встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.

При цьому, враховуючи положення пункту 201.10 статті 201 ПК України, у разі відсутності у межах операційного дня надісланої контролюючим органом квитанції, що підтверджує прийняття податкової накладної або відмову у її прийнятті, така податкова накладна вважається зареєстрованою датою її надсилання.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.10.2020 року у справі №620/817/19 та від 28.09.2022 у справі № 200/4176/20-а.

Як встановлено судом з матеріалів справи, квитанція про прийняття або неприйняття податкової накладної не була направлена позивачу протягом операційного дня, хоча сама податкова накладна була направлена на реєстрацію в межах строку, встановленого статтею 201 ПК України.

В контексті викладеного, суд зазначає, що з огляду на встановлені в ході розгляду справи обставини, позивачем вжито заходів щодо реєстрації податкової накладної у строк, встановлений п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та її фактична реєстрація відбулася, що підтверджується матеріалами справи.

Вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкової накладної є відсутньою, що, відповідно, виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності, оскільки штраф, передбачений п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України, за своєю правовою природою є фінансовою відповідальністю платника податків за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної, а відтак, може бути застосований виключно за умови наявності його вини.

Крім того, про відсутність вини позивача представник відповідача зазначив у судовому засіданні.

А відтак, висновки контролюючого органу про порушення позивачем п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України щодо несвоєчасної реєстрації податкової накладної від 31.07.2022 №305 в Єдиному державному реєстрі податкових накладних є необґрунтованими та безпідставними.

Суд звертає увагу, що позивач не несе відповідальність за надходження/опрацювання на технічному рівні податкових накладних до контролюючого органу, оскільки на нього покладений лише обов`язок щодо їх надіслання до ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Таким чином суд констатує своєчасне (з дотриманням граничного строку), направлення позивачем вище зазначеної накладної для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що позивач, який відправив на реєстрацію податкову накладну у визначений чинним законодавством строк, виконав обов`язок щодо своєчасної її реєстрації, а тому накладення штрафу згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України, є протиправним, в частині нарахування позивачу штрафних санкцій за невчасну реєстрацію податкової накладної в сумі 482404,71 грн.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В той же час, в адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з`ясування всіх обставин у справі (пункт 4 частини 3 статті 2, частини 2, 4 статті 9, частина 3 статті 77, частина 6 статті 94 КАС України).

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

З урахуванням обставин у цій справі, положень чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, виходячи із визначених частиною першою статті 2 КАС України принципів правомірності рішень суб`єкта владних повноважень, закріплених у частині другій цієї статті, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 18.04.2023 № є протиправним та підлягає скасуванню, в частині нарахування комунальному підприємству теплових мереж Черкаситеплокомуненерго штрафних санкцій за невчасну реєстрацію податкової накладної від 31.07.2022 № 305 в сумі 482404,71 грн.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Зважаючи на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, то судові витрати зі сплати судового збору, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Інших доказів понесених судових витрат, станом на час прийняття рішення, матеріали справи не містять.

Керуючись ст.ст. 2, 90, 139, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Черкаській області від 18.04.2023 № в частині нарахованих комунальному підприємству теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради штрафних санкцій в сумі 482404 (чотириста вісімдесят дві тисячі чотириста чотири) грн 71 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (18000, м. Черкаси, вул. Хрещатик, 235, ) на користь комунального підприємства теплових мереж Черкаситеплокомуненерго Черкаської міської ради (18000, м. Черкаси, вул. О.Дашковича, 62, ) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 7236 (сім тисяч двісті тридцять шість) грн 07 коп.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту.

Повний текст рішення складено 13.07.2023.

Суддя Альона КАЛІНОВСЬКА