Справа № 340/5456/23
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2023-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 липня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/5456/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до

Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (25009, м.Кропивницький, вул. Соборна, 7а, )

про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат в інтересах позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача допущенну ним при розрахунку пенсії позивача, стосовно не врахування періоду роботи позивача з 29.05.1992 року по 04.01.2000 рік в якості роботи за Списком № 1 та не здійснення розрахунку пенсії позивача відповідно до ст.8 Закону України Про підвищення престижності шахтарської праці та ч.1 ст.28 та ч.2 ст.42 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування;

- зобов`язати відповідача здійснити перерахунок пенсії позивача з урахуванням періоду роботи позивача з 29.05.1992 року по 04.01.2000 рік в якості роботи за Списком № 1 відповідно до ст. 8 Закону України Про підвищення престижності шахтарської праці та ч.1 ст. 28 та ч.2 ст. 42 Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.

Відповідно до п.п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи подано позов у строк, установлений законом.

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановила, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України Про Державний бюджет на 2023 рік встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Положеннями частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 1073,60 грн.

За правилами статті 9 Закону України Про судовий збір судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем заявлені дві позовні немайнового характеру, які є похідними, а отже позивачу необхідно сплатити судовий збір за одну позовну вимогу немайнового характеру за такими реквізитам: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./тг м.Кропивн/22030101, Код отримувача (ЄДРПОУ): 37918230, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA4011567, Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом _ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровоградський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа), а також надати до суду докази сплати судового збору або ж надати документальне підтвердження звільнення від сплати судового збору.

Представник позивача в додатках до позовної заяви зазначив про долучення ним до позовної заяви доказів сплати судового збору, натомість їх не надано, про що складено відповідний акт.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (рішення Європейського суду з прав людини у справах Стаббігс на інші протии Великобританії, Девеер проти Бельгії.

До того ж, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається з позовної заяви, представник позивача вказує: 04.12.2001 року позивач виїхав з України до Ізраїлю на постійне місце проживання, де був прийнятий на консульський облік в консульському відділі посольства України в Державі Ізраїль, у зв`язку з чим виплату пенсії припинено з 01.01.2002 року за його заявою від 26.11.2001 року. 07.04.2016 року представник позивача за нотаріально посвідченою довіреністю звернувся до відповідача з заявою про поновлення виплати раніше призначеної пенсії. Розпорядженням Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області від 14.04.2016 року №968 ОСОБА_1 відмовлено в поновлені виплати пенсії, про що повідомлено листом від 22.04.2016 року №4333/03-26. Підстава недотримання вимог, передбачених Порядком, зокрема, ненадання документу, що посвідчує особу, що є обов`язковою умовою відповідно до п.2.9 Порядку. Зазначені обставини встановлені рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 05 червня 2019 року у справі № 1140/3390/18 (провадження № 2-ап/340/11/19), яке набрало законної сили, а тому вказані обставини не підлягають додатковому доказуванню. При цьому позивач просить врахувати йому період його роботи з 29.05.1992 по 04.01.2000, при тому, що нарахування пенсії йому припинено з 01.01.2002. Отже пенсія позивачу призначена значно раніше і з дати призначення пенсії для позивача почав обраховувати строк звернення до суду. Навіть враховуючи дату 01.01.2002 (припинення виплати пенсії) позивач пропустив строк звернення до суду у понад 20 років, адже звернувся до суду лише 11.07.2023 Електронний суд. Водночас, з матеріалів доданих до позовної заяви слідує, що пенсія ОСОБА_1 призначена ще з 13.04.1992 року.

При цьому, вимога зобов`язати відповідача здійснити перерахунок пенсії позивача не конкретизована, а саме не зазначено з якої дати здійснити такий перерахунок.

Суддя зауважує, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а про неврахування стажу у вісім років, позивач повинен був дізнатися, отримуючи виплату пенсії за повний місяць пенсійних виплат. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення щодо врахування періоду роботи при призначенні пенсії.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року по справі №240/12017/19 (адміністративне провадження №К/9901/15971/20).

До того ж, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04.12.2019 у справі № 9901/325/19 (провадження № 11-677заі19) вказала, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Разом з тим, поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

З огляду на викладене, позивач своєчасно не скористався своїм правом на звернення до суду за захистом, а звернувся до суду лише 11.07.2023 Електронний суд, тобто з пропуском строку звернення до суду, визначеного ч.2 ст.122 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

З огляду на викладене, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 243, 248, 256, 287 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА