Справа № 990/134/23
Суддя: Пасічник С.С.
Дата ухвалення: 2023-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 липня 2023 року

м. Київ

справа №990/134/23

адміністративне провадження №П/990/134/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Пасічник С.С.,

суддів: Хохуляка В.В., Васильєвої І.А., Дашутіна І.В., Гімона М.М.,

перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним та скасування Указу від 19 жовтня 2022 року №726/2022 (в частинах),

ВСТАНОВИВ:

10 липня 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подано до Верховного Суду як суду першої інстанції адміністративний позов до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 19 жовтня 2022 року №726/2022 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 жовтня 2022 року "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" в частині введення в дію пунктів 253 та 255 додатку до цього рішення Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до яких застосовано персональні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) до громадян Грузії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Вирішуючи питання відкриття провадження у справі, Суд зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина 4 статті 22 КАС України встановлює, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.

За змістом же частин 1 та 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, строк звернення до адміністративного суду - це строк, у межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла/повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вжите у статті 122 КАС України твердження «повинна була дізнатися» слід розуміти як презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

В той же час, поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволили вчасно реалізувати право на судовий захист. Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Як вже вказувалось в цій ухвалі, в позовній заяві, поданій до Верховного Суду 10 липня 2023 року, викладена вимога про визнання протиправним та скасування Указу Президента України від 19 жовтня 2022 року №726/2022 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 19 жовтня 2022 року "Про застосування та внесення змін до персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)" в частині введення в дію пунктів 253 та 255 додатку до цього рішення Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до яких застосовано персональні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) до громадян Грузії ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

При цьому, порушуючи питання поновлення строку звернення до суду з даним позовом, позивачі як в тексті останнього, так і в доданій до нього відповідній заяві посилаються на те, що ними вживались заходи досудового врегулювання спору, а тому для його подання відповідно до частини 4 статті 122 КАС України встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу (позивачам) рішення за результатами розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Так, дізнавшись про прийняття оскаржуваного Указу й з метою досудового врегулювання спору позивачі 28 жовтня 2022 року звернулись до Ради національної безпеки і оборони України та Офісу Президента України з листами (в подальшому перенаправленими для розгляду до Служби безпеки України) з питання перевірки та скасування застосованих санкцій й відповідь одержали 24 березня 2023 року.

Відтак, не отримавши позитивного результату за своїми зверненнями, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у встановлений частиною 4 статті 122 КАС України тримісячний строк (з врахуванням положень частини 6 статті 120 КАС України) 26 червня 2023 року подали до Верховного Суду позовну заяву, яка, однак, була повернута ухвалою останнього від 04 липня 2023 року на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України.

Провторне звернення до Верховного Суду реалізовано позивачами 10 липня 2023 року - безпосередньо у день вручення копії ухвали від 04 липня 2023 року про повернення первісної позовної заяви.

Втім, проаналізувавши наведені позивачами як підстава для поновлення строку звернення з даним позовом доводи, Суд вважає за необхідне вказати на неможливість застосування, в даному випадку, положень частини 4 статті 122 КАС України як таких, оскільки вони встановлюють тримісячний з дня вручення рішення за результатами розгляду скарги строк для звернення до адміністративного суду лише у випадку передбаченої законом можливості досудового порядку вирішення спору.

Проте законодавство не містить застережень щодо вжиття таких заходів у разі оскарження в судовому порядку Указу Президента України про введення в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України з приводу застосування персональних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій).

З огляду на викладене, до спірних правовідносин підлягає застосуванню загальний шестимісячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з пунктом 1 Указу Президента України від 10 червня 1997 року №503/97 «Про порядок офіційного оприлюднення нормативно-правових актів та набрання ними чинності» визначено, що закони України, інші акти Верховної Ради України, акти Президента України, Кабінету Міністрів України не пізніш як у п`ятнадцятиденний строк після їх прийняття у встановленому порядку і підписання підлягають оприлюдненню державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Офіційними друкованими виданнями є: бюлетень «Офіційний вісник України» та газета «Урядовий кур`єр». Офіційним друкованим виданням, у якому здійснюється офіційне оприлюднення законів, актів Президента України, є також інформаційний бюлетень «Офіційний вісник Президента України».

Оскаржуваний (в частині) Указ Президента України від 19 жовтня 2022 року №727/2022 опубліковано в газеті «Урядовий кур`єр» 22 жовтня 2022 року, отже з цієї дати позивачі мали можливість дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 подана лише 10 липня 2023 року, тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку й без наведення поважних причин для його поновлення.

Згідно із частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За правилами частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналогічно й частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин та нормативного регулювання, Суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачам можливість усунути її недолік, що встановлений в цій ухвалі.

Керуючись статтями 22, 122, 123, 161, 169, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Президента України Зеленського Володимира Олександровича про визнання протиправним та скасування Указу від 19 жовтня 2022 року №726/2022 (в частинах) залишити без руху.

Встановити десятиденний з дня вручення копії цієї ухвали строк для усунення недоліку позовної заяви шляхом подання обґрунтованої (підтвердженої документально) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Роз`яснити позивачам, що в разі неусунення встановлених судом недоліків позовну заяву буде повернуто особам, що її подали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

С.С. Пасічник

В.В. Хохуляк

І.А. Васильєва

І.В. Дашутін

М.М. Гімон ,

Судді Верховного Суду