Справа № 340/3980/22
Суддя: Л.І. ХИЛЬКО
Дата ухвалення: 2023-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/3980/22

провадження № 2-ап/340/11/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 (далі - Позивач) до Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області (Відповідач) про визнання незаконним та скасування наказів в частині звільнення, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить суд: 1) визнати незаконним та скасувати наказ № 624 від 30.07.2022; 2) визнати незаконним та скасувати наказ №339 о/с від 01.08.2022; 3) поновити його з 30.07.2022 на служби на посаді дізнавача сектору дізнання Кропивницького РУП ГУНП у Кіровоградській області; 4) стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу з 30.07.2022 по день ухвалення рішення суду про поновлення на службі без утримання податку з доходів фізичних осіб та інших обов`язкових платежів із розрахунку середньої заробітної плати.

В обґрунтування адміністративного позову зазначено, що позивач проходив службу в органах поліції. Позивач зазначає, що постановою Ленінського районного суду від 19.08.2022 року по справі №405/3759/22 провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 217 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративно правопорушення, тобто притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил етичної поведінки поліцейських є протиправним. Також позивач вважає, що відповідач повинен був застосувати інший передбачений ст. 13 Дисциплінарного статуту вид дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення зі служби в поліції, оскільки звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Не погоджуючись з вказаними діями позивач звернувся до суду з даним позовом.

Представник відповідача у поданому до суду відзиві позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні повністю. (а.с.28-37, т.1).

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, представник відповідача в задоволені позову просив відмовити.

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

Позивач проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Кіровоградській області, перед звільненням займав посаду дізнавача сектору дізнання Кропивницького районного управління поліції ГУНП в Кіровоградській області.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області» №624 від 30.07.2022 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с.8, 43, т.1).

Наказом ГУНП в Кіровоградській області «По особовому складу» №339 о/с від 01.08.2022 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 /в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції/ (а.с.10, 46, т.1).

Позивач не погодився з правомірністю вказаних вище наказів, а тому звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку правомірності винесення спірних наказів, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII).

Статтею 8 Закону № 580-VIII встановлено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Статтею 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно положень ч. 1, п. 1, 6, 7, 11, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 18, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Позивачем обставини складання Присяги працівника Національної поліції України не заперечувались, що підтверджується наявністю копії присяги позивача та підпискою-зобов`язанням неухильно дотримуватись норм, визначених законодавством для поліцейських (а.с.69, т.1)

Згідно положень п. 2 Розділу ІІ, абз. 2 п. 2, п. 3 Розділу IV «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено, зокрема, сприяти, здійснювати, підбурювати або терпимо ставитися до будь-яких форм катування, жорстокого, нелюдського або такого, що принижує гідність, поводження чи покарання; використовувати службові повноваження в політичних або особистих цілях; перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

24.02.2022 року Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, з тієї ж доби строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан, який продовжено Указами Президента України.

Розпорядженням Кіровоградської обласної військової адміністрації від 18.06.2022 року № 420 (зі змінами) на території Кіровоградської області було запроваджено комендантську годину, яка в той час була з 23:00 год. до 05:00 год., та введено заборону на перебування людей у зазначені години на вулицях та в інших громадських місцях без спеціально виданих перепусток і посвідчень.

Як встановлено судом, 24.07.2022 о 2 год. 40 хв. працівниками УПП в Кіровоградській області ДПП НПУ задокументовано факт керування транспортним засобом дізнавачем сектору дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 із ознаками алкогольного сп`яніння та складено стосовно нього матеріали про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В зв`язку з тим, що в діях ОСОБА_1 були наявні ознаки дисциплінарного проступку, наказом ГУНП в Кіровоградській області від 25.07.2022 №601 «Про призначення проведення службового розслідування» призначено проведення службового розслідування(а.с.53, т.1)

Суд встановив, що з метою об`єктивного з`ясування обставин, причин та умов, що призвели до порушення позивачем службової дисципліни, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було вивчено зібрані матеріали і відомості про дисциплінарний проступок, а саме копія протоколу та постанови про адміністративні правопорушення, відеозаписи, зроблені посадовими особами УПП на місці вчинення правопорушення, опитані поліцейські УПП, які приймали участь у документальному оформленні адміністративних матеріалів щодо вчинення правопорушень у сфері безпеки дорожнього руху, відібрані пояснення керівників.

Так, зміст долучених до матеріалів справи документів свідчить, що в ході проведеного службового розслідування, позивач підтвердив його факт зупинки патрульними поліцейськими 24.07.2022. Також позивач вказав, що на місці зупинки освідування не проходив, в зв`язку з тим, що виявив бажання пройти зазначений огляд у медичному закладі. Однак огляд не пройшов, з незалежних від нього причин, вказавши, що працівники патрульної поліції чинили йому перешкоди та передчасно склали відповідні матеріали про вчинення ним адміністративного правопорушення, що виразилось у відмові від проходження огляду на стан сп`яніння.

Судом встановлено, що опитані під час проведення службового розслідування працівники поліції вказали, що ОСОБА_1 відмовився від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки, а при по приїзду до лікарні ухилявся від огляду на стан сп`яніння, в зв`язку з чим складено адміністративний протокол за ст. 130 КУпАП (а.с.74, т 1)

Судом досліджено пояснення лікаря-нарколога КНП «Кіровоградський обласний наркологічний диспансер Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_2 , який був опитаний під час проведення службового розслідування. Зі змісту наданих пояснень встановлено, що 24.07.2022 близько 02-00 год. під час його чергування на робочому місці у вказаній установі, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 , спільно з фельдшером ОСОБА_3 до кабінету зайшла особа чоловічої статті віком до 40 років, зростом близько 180 см. Вказана особа звернулась до нього та повідомила, що до його кабінету заведуть особу і попросив, щоб огляд за допомогою спеціального технічного приладу Drager Alkotest замість цієї особи пройшла інша особа, на що ОСОБА_2 відмовив, повідомивши, що це є службовим злочином. В подальшому, ОСОБА_2 вийшов з коридору, де стояли 2 поліцейських та 3 особи в цивільному одязі запитавши чи будуть вони проходити огляд отримав відповідь, щоб він почекав 2 хвилини. Після вказаної розмови ОСОБА_2 повернувся до кабінету та чекав особу, яка мала пройти огляд.

В подальшому до кабінету зайшов співробітник поліції у форменому одязі та надав фельдшеру направлення на освідування особи, повідомивши, що особа відмовилась від проходження медичного огляду. Хто ця особа поліцейський ОСОБА_2 не повідомив. Внаслідок чого, фельдшер внесла запис до журналу відмов від проходження медичного огляду за №68 від 24.07.2022 про відмову від проходження огляду ОСОБА_1 . Того ж дня, близько 09:00 год. ОСОБА_1 прийшов до кабінету лікаря та повідомив про намір пройти освідування на стан сп`яніння. За результатами проведеного огляду ознак алкогольного сп`яніння не виявлено, про що ОСОБА_1 видано відповідну довідку.

Так, у наданих поясненнях, ОСОБА_2 вказує, що зранку він зрозумів, що ОСОБА_1 був тією особою, яка мала пройти огляд вночі та який, з незрозумілих причин, цього не зробив, в його кабінет так і не зайшов, чим ухилився від проходження огляду (а.с.113-114, т.1).

Переглянутими у судовому засіданні відеоматеріалами підтверджується факт затягування позивачем часу до початку проходження медичного огляду та ухилення від такого огляду.

За результатами проведеного службового розслідування комісією складений висновок від 30.07.2022 року, який затверджений начальником ГУНП в Кіровоградській області 30.07.2022 року та відповідно до цього висновку відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування знайшли своє підтвердження (а.с.116-131, т.1).

Аналізуючи зміст висновку службового розслідування від 30.07.2022 року за фактом документування 24.07.2022 факту керування транспортним засобом Chevrolet Nubira дізнавачем сектору дізнання Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області лейтенантом поліції ОСОБА_1 з ознаками алкогольного сп`яніння та складення щодо нього адміністративних матеріалів, передбачених за ч.1 ст.130,КУпАП, суд робить висновок, що позивачем було допущено порушення вимоги п.п. 1, 2, ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 6 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, що виразилось у безпідставній відмові на законну вимогу поліцейських проходити освідування на стан алкогольного сп`яніння, отже вчинено дії та допущено поведінку, яка не сумісна з вимогами, які пред`являються до особи, що проходить службу в поліції, а також наносить шкоду авторитету органів поліції в цілому.

Вказані порушення підпадають під визначення порушення службової дисципліни, за яке може бути накладене дисциплінарне стягнення, відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області» №624 від 30.07.2022 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Кіровоградській області «По особовому складу» №339 о/с від 01.08.2022 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч.1 ст. 77 /в зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції.

На підстав вищевикладеного, суд погоджується з відповідачем, що позивач своїми діями, пов`язаними з численними порушеннями службової дисципліни, а саме вчинення суспільно-небезпечного діяння у сфері безпеки дорожнього руху, яке створювало потенційну загрозу життю та здоров`ю громадян та полягало у керуванні транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, перебування у громадському місці у стані алкогольного сп`яніння, неспроможності у повній мірі усвідомлювати та контролювати свої дії, висловлення думок нецензурними словами, - дискредитував звання поліцейського.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі № 815/4478/16.

Суд зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. В свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, суд приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Суд зазначає, що дискредитація за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів державної влади та їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують поліцейських та власне органи Національної поліції України, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

На думку суду, така поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції. Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.

Вчинені ОСОБА_1 дії в частині допущення адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, свідчать про порушення вимог чинного законодавства, що не може сприяти зміцненню авторитету поліції. Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.

При цьому, суд звертає увагу, що позивача звільнено не за вчинення адміністративного правопорушення, а за порушення службової дисципліни. Зокрема в наказі про звільнення вказаний пункт 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Законодавець розрізняє окремі види юридичної відповідальності поліцейського за вчинення протиправних діянь, зокрема, у розрізі адміністративно-правого та дисциплінарно-правового аспектів.

Адміністративна відповідальність поліцейського настає у випадках вчинення ним адміністративного правопорушення, а порядок застосування такого виду юридичної відповідальності визначено Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Натомість, як визначено ч. 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом, що затверджується законом.

Дисциплінарна та адміністративна відповідальність поліцейського є окремими видами юридичної відповідальності, порядок та підстави притягнення поліцейських до конкретного виду юридичної відповідальності здійснюється за окремими процедурами, урегульованими різними нормативно-правовими актами.

Тобто, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, однак не дисциплінарного проступку.

Окремо суд наголошує на тому, що в даному випадку особою було вчинене діяння несумісне з посадою позивача та яке виходить за межі дисциплінарної відповідальності, оскільки останнім було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Отже, суд вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним з вчиненому дисциплінарному проступку.

Враховуючи викладені обставини, суд вважає, що матеріалами службового розслідування підтверджується вчинення позивачем дисциплінарного проступку, притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби є обґрунтованим, а тому оскаржувані позивачем накази є правомірними та не підлягають скасуванню.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Оскільки звільнення позивача є правомірним, у суду відсутні підстави для його поновлення на посаді та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 243-246 КАС України, суд, -

ВИРШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання незаконними та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. ХИЛЬКО