Справа № 460/25874/22
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2023-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

17 липня 2023 року м. Рівне №460/25874/22

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Дудар О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доУправління стратегічних розслідувань в Рівненській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України
про визнання протиправним та скасування наказу,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся з позовом до Управління стратегічних розслідувань в Рівненській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (далі УСР в Рівненській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування наказу.

Позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати наказ Управління стратегічних розслідувань в Рівненській області від 27.07.2022 №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині оголошення догани старшому оперуповноваженому в ОВС 1- го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області ДСР Національної поліції України майору поліції ОСОБА_1 .

Позов обґрунтовано тим, що наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді оголошення догани є протиправним, винесений з численними порушеннями вимог чинного законодавства. Зокрема, законодавством не передбачена така підстава для проведення службового розслідування як "систематичне невиконання протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР". Крім того, наказ про призначення та проведення службового розслідування та наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності містять різні документальні підстави проведення службового розслідування. Матеріали розслідування, всупереч ст.19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України". Позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за неотримання ухвали на проведення НСРД за кримінальним провадженням №000001, однак чинний КПК не надає йому такої можливості. Це виходить за межі повноважень позивача, у зв`язку з чим відсутня вина останнього.

Ухвалою суду від 05.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими, оскільки позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності з дотриманням усіх вимог чинного законодавства. Зокрема, сутність дисциплінарного проступку ОСОБА_1 виразилася в неналежному виконанні ним своїх посадових інструкцій та невиконанні наказів керівника відділу, що були оформлені протоколами оперативних нарад підрозділу. Видаючи наказ про призначення службового розслідування, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у встановлений законом спосіб. Таке службове розслідування було призначено у зв`язку з неналежним виконанням окремими працівниками УСР в Рівненській області службових обов`язків упродовж 6 місяців 2022 року, а саме: систематичним невиконанням протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва, відсутності належного супроводу кримінального провадження що перебуває у супроводі на підставі наказу начальника від 13.07.2022 №43. За результатами службового розслідування визнано незадовільною організацію роботи старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 через систематичне невиконання протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР в Рівненській області, відсутності належного оперативного супроводу кримінального провадження, яке перебуває у супроводженні, а також низькі показники оперативно-службової діяльності за 6 місяців 2022 року. Відтак, спірним наказом позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Відповідачем зазначено, що під час службового розслідування позивач відмовився від надання пояснень, не вказавши жодних причин. Крім того, під час оформлення висновку службового розслідування комісією було допущено каліграфічну помилку, що жодним чином не вказує на існування різних підстав для проведення службового розслідування. Відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву, згідно з якою відзив є необґрунтованим. Оскільки відповідачем жодних документів, долучених до відзиву, позивачу направлено не було, останній просить суд не брати до уваги такі документи.

Від відповідача до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив, згідно з якими позивач має у розпорядженні усі долучені до відзиву додатки, які були отримані на адвокатські запити представника позивача. Відповідач зазначив, що підтримує позицію, викладену у відзиві на позовне заяву.

Розглянувши позовну заяву, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та заперечення на відповідь на відзив, дослідивши письмові докази, суд встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

Майор поліції ОСОБА_1 працює старшим оперуповноваженим в особливо важливих справах 1-ого відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області (наказ про призначення від 30.03.2022 №122о/с).

Ця обставина визнається сторонами, а тому в силу ч.1 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України не підлягає доказуванню.

Відповідно до посадових інструкцій працівників УСР в Рівненській області, затверджених 21.05.2021, старший оперуповноважений в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майор поліції ОСОБА_1 , зокрема, здійснює координацію та методичне керівництво одним або декількома напрямками роботи відділу при вирішенні особливо важливих справ правоохоронної діяльності, вживає організаційних і практичних заходів щодо виявлення злочинної діяльності у визначених керівництвом відділу напрямках, здійснює відповідно до законодавства заходи, спрямовані на виявлення попередження і припинення діяльності організованих груп та злочинних організацій, викриття злочинної діяльності їх лідерів, ліквідацію економічного та фінансового підґрунтя їх діяльності, а також вживає заходів з викриття та ліквідації злочинних та фінансових схем, що використовуються організованих груп та злочинних організацій, у тому числі в органах влади та місцевого самоврядування (а.а.с.81-88).

На оперативних нарадах при начальнику управління стратегічних розслідувань в Рівненській області ДСР Національної поліції України 26.04.2022 (пп.7 протоколу №18, реєстраційний №1275/55/116/01-2022 від 26.04.2022), 09.06.2022 (п.6.1 протоколу №34, реєстраційний №1981/55/116/01-2022 від 09.06.2022) вказувалося ОСОБА_1 щодо необхідності в термін до 01.06.2022 забезпечення пошуку, напрацювання оперативно-значимої інформації для подальшого внесення відомостей до ЄРДР стосовно злочинної діяльності стійких суспільно-небезпечних організованих груп (а.а.с.76, 79).

На оперативній нараді 26.04.2022 (п.7 протоколу №18, реєстраційний №1275/55/116/01-2022 від 26.04.2022) ОСОБА_1 було попереджено про застосування до нього заходів дисциплінарного впливу у разі невиконання протокольно поставлених завдань у чітко визначений термін.

На оперативній нараді 09.06.2022 (пп.6.2 п.6 протоколу №34, реєстраційний №1981/55/116/01-2022 від 09.06.2022) ОСОБА_1 вказано на необхідності забезпечення якісного оперативного супроводу кримінального провадження №0000018 від 18.02.2022 за ч.2 ст.307 КК України, отримання ухвал на проведення НСРД відносно ще частини фігурантів, проведення їх аналізу.

На оперативній нараді при заступнику начальника управління стратегічних розслідувань в Рівненській області (протокол №44 від 05.07.2022, вих. №2423/55/116/03-2022 від 05.07.2022, вирішено призначити відносно старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 службове розслідування. Таке рішення прийнято з огляду на незадовільний стан оперативного супроводу кримінального провадження №0000018 від 18.02.2022 за ч.2 ст.307 КК України, а також невиконання підпунктів 6.1 та 6.2 протоколу оперативної наради від 09.06.2022 №34 щодо необхідності забезпечення належного оперативного супроводу вищевказаного кримінального провадження, а також збору та напрацювання оперативно-значимої інформації стосовно протиправної діяльності стійких суспільно-небезпечних організованих груп для відкриття кримінального провадження - п.7 протоколу №44 від 05.07.2022 (а.с.73).

Наказом начальника УСР в Рівненській області від 13.07.2022 № 43 призначено службове розслідування відносно, зокрема, старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 (а.а.с.65-66).

За результатами службового розслідування за фактом неналежного виконання службових обов`язків окремими працівниками 1-го відділу (боротьби з організованими групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області складено висновок від 27.07.2022, затверджений начальником УСР в Рівненській області (а.с.67-71).

Cлужбовим розслідуванням встановлено, що кримінальне провадження №0000018 було розпочато 18.02.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України за особистими матеріалами старшого оперуповноваженого 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області підполковника поліції ОСОБА_2 та передано для здійснення оперативного супроводу майору поліції ОСОБА_1 та капітану поліції ОСОБА_3 .

У подальшому майором поліції ОСОБА_1 та капітаном поліції ОСОБА_3 було скеровано ініціативні рапорти на отримання ухвал щодо проведення негласних слідчих (розшукових) заходів у рамках зазначеного вище кримінального провадження та лише 30.05.2022 (хоча кримінальне провадження розпочато 18.02.2022), отримано три ухвали Рівненського міського суду від 30.05.2022 на проведення негласних слідчих (розшукових) заходів, передбачених ст.260, ст.263, 267, 269 КПК України в термін до 28.07.2022 відносно частини фігурантів кримінального провадження.

На оперативній нараді, що відбулася 09.06.2022 (протокол №34), було вказано майору поліції ОСОБА_1 щодо необхідності отримання ухвал на проведення оперативних заходів у рамках зазначеного кримінального провадження відносно ще частини фігурантів та проведення їх аналізу з метою забезпечення належного оперативного супроводу кримінального провадження, а також встановлення всіх осіб та обставин вчинення кримінального правопорушення. Однак, станом на 27.07.2022 будь які додаткові ініціативні рапорти на отримання ухвал щодо проведення негласних слідчих (розшукових) заходів у рамках зазначеного вище кримінального провадження майором поліції ОСОБА_1 та капітаном поліції ОСОБА_3 не готувалися та не скеровувалися.

У висновку службового розслідування зазначено, що факти систематичного невиконання протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР в Рівненській області, неналежного оперативного супроводу кримінального провадження, працівниками вказаними у пункті 1 цього висновку знайшли своє підтвердження частково. За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у систематичному невиконанні протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР в Рівненській області, відсутності належного оперативного супроводу кримінального провадження, яке перебуває у супроводженні, низьких показників оперативно-службової діяльності за 6 місяців 2022 року, старшого оперуповноваженого в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 вирішено притягнути до дисциплінарної відповідальності у виді догани (пункт 3 висновку).

З огляду на викладене, враховуючи, зокрема, недотримання ОСОБА_1 вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", статей 1 та 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, наказом УСР в Рівненській області від 27.07.2022 №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за систематичне невиконання протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР в Рівненській області, відсутність належного оперативного супроводу кримінального провадження, яке перебуває у супроводженні, низькі показники оперативно-службової діяльності за 6 місяців 2022 року, зокрема, старшому оперуповноваженому в особливо важливих справах 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майору поліції ОСОБА_1 оголошено догану (а.а.с.29-30, 93-94).

Вважаючи притягнення до дисциплінарної відповідальності протиправним, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону №580-VIII, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із ст.19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону №580-VIII, зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

При цьому, статтею 2 Дисциплінарного статуту визначено, що за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Під час виконання службових обов`язків поліцейський підпорядковується лише своєму безпосередньому та прямому керівникові (ч.4 ст.2 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч.1 ст.3 Дисциплінарного статуту, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

За змістом наведених положень, порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених ст.18 Закону №580-VIII та ст.1 Дисциплінарного статуту. При цьому, керівник, якому поліцейський підпорядкований за службою, несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.

Положеннями ст.11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Щодо підстав для призначення стосовно позивача службового розслідування, суд зазначає таке.

Стаття 12 Дисциплінарного статуту визначає, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затв. наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 №893, зареєстр. в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі Порядок №893).

Пунктами 1 та 2 розділу ІІ Порядку №893 визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції";

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку.

З матеріалів справи вбачається, що підставою щодо призначення та проведення службового розслідування стосовно позивача стала інформація щодо неналежного виконання посадових обов`язків, невиконання позивачем вказівок керівництва УСР в Рівненській області, що неодноразово обговорювалося на оперативних нарадах, тобто, безпосереднє виявлення ознак проступку посадовою особою поліції.

Отже, суд відхиляє посилання позивача на те, що законодавством не передбачена підстава проведення службового розслідування "систематичне невиконання протокольно ухвалених рішень, вказівок керівництва УСР".

Крім того, протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського може свідчити про наявність дисциплінарного проступку. Службове розслідування для того й призначається, щоб зібрати, перевірити та оцінити матеріали і відомості про дисциплінарний проступок поліцейського. Підставою для призначення службового розслідування можуть бути заяви, скарги та повідомлення посадових осіб, інших поліцейських, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів Національної поліції з`ясовуються під час службового розслідування. І вже за результатами проведеного службового розслідування у резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються, зокрема, висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку. За наслідками проведеного службового розслідування керівник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні особи складу дисциплінарного проступку, та відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.

При цьому, суд зазначає, що під час проведення службового розслідування позивач мав можливість надати свої пояснення та довести обставини щодо відсутності в його діях (бездіяльності) ознак дисциплінарного проступку.

За наведених обставин суд дійшов висновку про відсутність порушень відповідачем в частині призначення та проведення службового розслідування щодо позивача.

Щодо доводів позивача про те, що наказ про призначення та проведення службового розслідування та наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності містять різні документальні підстави проведення службового розслідування, суд зазначає таке.

Як встановлено судом, у наказі від 13.07.2022 №43 "Про призначення та проведення службового розслідування" міститься посилання на протокол оперативної наради при заступникові начальника управління начальнику 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) управління стратегічних розслідувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України підполковнику поліції ОСОБА_4 від 05.07.2022 №44 (вих.№2423/55/116/03-2021 від 05.07.2022) щодо результатів оперативно-службової діяльності працівників 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області за 6 місяців 2022 року на пріоритетних напрямках роботи відділу щодо боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями (а.а.с.13-14).

При цьому, у висновку службового розслідування від 27.07.2022 міститься посилання на протокол оперативної наради УСР в Рівненській області від 05.07.2022 №44, реєстраційний №2423/55/116/01-2022 від 05.07.2022 (а.а.с.20-28).

У наказі від 27.07.2022 №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" реєстраційний номер протоколу оперативної наради від 05.07.2022 №44 зазначений як: №2423/55/116/03-2021 від 05.07.2022 (а.а.с.29-30)

Позивач стверджує, що такі розбіжності в зазначенні реєстраційного номера протоколу оперативної наради від 05.07.2022 №44 є підставою вважати, що існує 2 протоколи оперативної наради один став підставою для проведення службового розслідування, а вже за іншим проводили службове розслідування.

Суд звертає увагу на те, що сторонами до матеріалів справи надано витяг та копію протоколу №44 оперативної наради при заступнику начальника управління стратегічних розслідувань в Рівненській області ДСР Національної поліції України від 05.07.2022, реєстраційний номер №2423/55/116/03-2022 (а.а.с.11-12, 72-74). Саме на обставини, зазначені у цьому протоколі, містяться посилання і в наказі про призначення та проведення службового розслідування, і у висновку службового розслідування. Крім того, номер протоколу та його дата зазначені правильно, допущена описка (невідповідність) лише у зазначенні реєстраційного номера протоколу.

Отже, описка, допущена при зазначенні реєстраційного номера протоколу оперативної наради від 05.07.2022 №44, на переконання суду, не вказує на наявність двох різних протоколів оперативної наради, не впливає на зміст наказу про призначення службового розслідування та зміст висновку службового розслідування, а тому не може бути підставою для визнання протиправним та скасування оспорюваного наказу від 27.07.2022 №42.

Щодо посилань позивача на відсутність в матеріалах службового розслідування пояснень особи, що притягується до дисциплінарної відповідальності, пояснень інших осіб, яким відомі обставини справи, та пояснень безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, суд зазначає таке.

Відповідно до ст.19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, зокрема, пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи.

У висновку службового розслідування зазначено, що старший уповноважений в ОВС 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майор поліції ОСОБА_1 від надання будь-яких пояснень за фактами службового розслідування відмовився, не вказавши жодної причини, про що складено акт про відмову надання пояснення від 27.07.2022, реєстраційний номер 2786/55/116/2022 від 27.07.2022.

Копію зазначеного акта долучено до матеріалів справи (а.с.89).

Крім того, суд зазначає, що позивач мав право самостійно подати свої письмові пояснення, скористатися правничою допомогою.

Так, статтею 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Аналогічно, пункти 2, 3 розділу IV Порядку №893 передбачають, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

З огляду на наведене суд зазначає, що поліцейський, щодо якого проводиться службове розслідування, має право як на надання пояснень та документів, так і на відмову від надання пояснень. Оскільки, доказів подання пояснень позивачем не надано, а відповідним актом зафіксовано факт відмови останнього від надання пояснень, жодних поршень прав позивача у цьому випадку суд не вбачає.

Щодо відсутності пояснень інших осіб, яким відомі обставини справи та пояснень безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи, суд зазначає, що сторонами дійсно не надано доказів наявності таких пояснень. Водночас, долучені до матеріалів справи протоколи оперативних нарад від 26.04.2022 №18 (а.с.78-80), від 09.06.2022 № 34 (а.с.75-77), від 05.07.2022 № 44 (а.с.72-74), на яких були присутні як безпосередній керівник позивача, так і інші особи, підтверджують обставини, щодо яких проведено службове розслідування.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що його притягнуто до відповідальності за неотримання ухвал на проведення НСРД за кримінальним провадженням №0000018, однак це виходить за межі його повноважень, визначених КПК України, у зв`язку з чим відсутня його вина.

Суд зазначає, що позивач не заперечує тієї обставини, що він супроводжував кримінальне провадження №0000018 від 18.02.2022.

Згідно з ч.ч.1, 2, 3 ст.246 КПК України, негласні слідчі (розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Негласні слідчі (розшукові) дії проводяться у випадках, якщо відомості про кримінальне правопорушення та особу, яка його вчинила, неможливо отримати в інший спосіб. Рішення про проведення негласних слідчих (розшукових) дій приймає слідчий, прокурор, а у випадках, передбачених цим Кодексом, - слідчий суддя за клопотанням прокурора або за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором. Слідчий зобов`язаний повідомити прокурора про прийняття рішення щодо проведення певних негласних слідчих (розшукових) дій та отримані результати. Прокурор має право заборонити проведення або припинити подальше проведення негласних слідчих (розшукових) дій.

Відповідно до ч.1 ст.41 КПК України, оперативні підрозділи органів Національної поліції, органів безпеки, Національного антикорупційного бюро України, органів Державного бюро розслідувань, органів Бюро економічної безпеки України, органів Державної прикордонної служби України, органів, установ виконання покарань та слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора, а підрозділ детективів, оперативно-технічний підрозділ та підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України - за письмовим дорученням детектива або прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Безпосередньо організацію проведення негласних слідчих дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні визначено вимогами Інструкції про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затвердженої спільним наказом Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Служби безпеки України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 16.11.2012 № 114/1042/516/1199/936/1687/5.

За приписами п.5 розд.І Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.07.2017 №575 (далі Інструкція №575), швидке та повне розслідування і розкриття кримінальних правопорушень досягається шляхом поєднання зусиль усіх органів та підрозділів поліції, забезпечення належного рівня їх взаємодії відповідно до вимог законодавства щодо отримання, збирання, накопичення та використання інформації про осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, а також про події і факти, які можуть сприяти їх розслідуванню і розкриттю, що є невід`ємним завданням для всіх працівників поліції.

Пунктом 6 розділу І Інструкції №575 визначено, що комплексне використання сил і засобів усіх органів та підрозділів поліції під час розслідування та розкриття кримінальних правопорушень організовують Голова Національної поліції України, керівники відповідних структурних підрозділів апарату центрального органу управління поліцією, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м.Севастополі, областях, м.Києві та підпорядкованих їм органів та підрозділів поліції на засадах централізації управління ними, координації вжитих заходів і забезпечення належної взаємодії.

На оперативній нараді 09.06.2022 (пп.6.2 п.6 протоколу №34) ОСОБА_1 було вказано на необхідності забезпечення належного оперативного супроводу кримінального провадження № 0000018 від 18.02.2022 за ч.2 ст.307 КК України, отримання ухвал на проведення оперативних заходів у рамках зазначеного кримінального провадження відносно частини фігурантів та проведення їх аналізу (а.а.с.75 (зворот) - 76).

Дійсно, старший оперуповноважений в ОВС 1-го відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області майор поліції ОСОБА_1 не є ні слідчим, ні прокурором, ні слідчим суддею, однак у його оперативному супроводженні перебувають матеріали зазначеного вище кримінального провадження, документування якого останньому доручено з квітня 2022 року.

На оперативній нараді 09.06.2022 ОСОБА_1 його безпосереднім керівником було поставлено протокольно оформлений наказ щодо забезпечення отримання ухвал на проведення оперативних заходів у рамках кримінального провадження №0000018 від 18.02.2022 за ч.2 ст.307 КК України, що безпосередньо передбачає підготовку ініціативних рапортів на проведення негласних слідчих (розшукових) заходів та скерування рапортів до слідчого підрозділу для подальшого отримання ухвал слідчого судді на їх проведення.

Відповідно до ст.5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

У разі якщо поліцейський, який виконує наказ безпосереднього керівника, отримав від прямого керівника новий наказ, що стає перешкодою для виконання попереднього, він зобов`язаний негайно доповісти про це керівникові, який віддав (видав) такий наказ, і після отримання його згоди припинити виконання попереднього наказу. Керівник, який віддав (видав) новий наказ, повідомляє про це керівнику, який віддав (видав) попередній наказ.

Поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

Водночас, ОСОБА_1 жодних дій, спрямованих на виконання наказу керівника, не вчинив, не доповідав керівнику про неможливість виконання наказу. Відсутність будь-якої активної поведінки позивача (підготовку ініціативних рапортів на проведення негласних слідчих (розшукових) заходів та скерування рапортів до слідчого підрозділу для подальшого отримання ухвал слідчого судді на їх проведення) на виконання наказу керівника щодо забезпечення отримання ухвал на проведення оперативних заходів у рамках кримінального провадження №0000018 від 18.02.2022 підтверджується також і змістом позовної заяви, в якій позивач та його представник зазначають, що ОСОБА_1 не є ні слідчим, ні прокурором, ні слідчим суддею, а відтак, не міг виконати наказ керівника.

Судом встановлено, що на оперативних нарадах 26.04.2022 (протокол №18) та 09.06.2022 (протокол № 34) позивачу наказано забезпечити пошук, напрацювання оперативно-значимої інформації для подальшого внесення відомостей до ЄРДР стосовно злочинної діяльності стійких суспільно-небезпечних організованих груп (п.7 протоколу №18, п.6.1 протоколу №34).

Доказів виконання таких наказів позивач не надав, відповідних обставин в позовній заяві не зазначив.

Крім того, на нараді 26.04.2022 позивача було попереджено, що в разі невиконання у чітко визначений термін протокольно поставлених завдань відносно нього буде порушено питання щодо проведення службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст.12 Дисциплінарного статуту). Тобто, дисциплінарним проступком може бути як винна дія, так і бездіяльність.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у систематичному невиконанні протокольно ухвалених рішень і вказівок, наказів керівництва, обов`язків щодо розслідування і розкриття кримінальних правопорушень та відсутності належного оперативного супроводу кримінального провадження.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції відповідача, вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами.

Відтак, спірний наказ в оскаржуваній частині є правомірним та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани є співмірним до вчиненого проступку.

Щодо доводів представника позивача про неможливість прийняття документів, що додані до відзиву, оскільки такі документи не надіслані позивачу, суд зазначає таке.

До відзиву відповідачем надано: копію наказу Національної поліції України від 04.10.2018 №929 (а.с.58-61); копію протоколу оперативної наради УСР в Рівненській області від 05.07.2022 №44 (а.с.62-64); копію наказу УСР в Рівненській області від 13.07.2022 №43 (а.с.65-66); копію висновку службового розслідування 27.07.2022 (а.с.67-71); копії протоколів від 05.07.2022 №44, від 09.06.2022 №34, від 26.04.2022 №18 (а.с.72-80); витяг з посадових інструкцій ОСОБА_1 від 16.09.2022 (а.с.81-88), копію акта про відмову ОСОБА_1 від надання пояснення (а.с.89), копії пояснень ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.90-91, копію акта про відмову ОСОБА_3 від надання пояснення (а.с.92), копію наказу УСР в Рівненській області від 27.07.2022 №42 (а.а.с.93-94), копію акта про відмову ОСОБА_3 від ознайомлення із наказом УСР в Рівненській області від 27.07.2022 №42 (а.с.95), докази надіслання позивачу рекомендованого листа (а.с.96).

До позовної заяви позивач надавав документи, які підтверджують факт наявності в нього копії наказу про призначення службового розслідування, копій актів про відмову від надання пояснень, копій пояснень, витягів з протоколів оперативних нарад, копії висновку службового розслідування, копії наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.(а.а.с.5-30).

Таким чином, позивач має у своєму розпорядженні усі документи, які відповідач подав на обґрунтування своїх заперечень проти позову.

Крім того, що позивач, у силу ст.44 Кодексу адміністративного судочинства України має право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень.

При цьому, суд, розглядаючи цю справу, брав до уваги та оцінював лише ті докази, які мають обидві сторони.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визнання протиправним та скасування наказу Управління стратегічних розслідувань в Рівненській області від 27.07.2022 №42 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині оголошення догани старшому оперуповноваженому в особливо ливих справах 1-ого відділу (боротьби з організованими злочинними групами та злочинними організаціями) УСР в Рівненській області ДСР Національної поліції України майору поліції ОСОБА_1 .

Стосовно інших посилань сторін, то суд зазначає, що згідно з п.41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до приписів ст.ст.9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно з ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками розгляду справи суд дійшов висновку, що УСР в Рівненській області доведено правомірність наказу від 27.07.2022 №42 в оспорюваній частині, а тому позов до задоволення не підлягає.

Підстави для розподілу судових витрат згідно із ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 257-262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління стратегічних розслідувань в Рівненській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач: Управління стратегічних розслідувань в Рівненській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України (вул.Героїв поліції, буд.4, м.Рівне, 33000; ідентифікаційний код юридичної особи 43305056).

Рішення складено 17 липня 2023 року.

Суддя О.М. Дудар