Справа № 340/4899/23
Суддя: Г.П. КАЗАНЧУК
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4899/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Казанчук Г.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РОНКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (вул. Віктора Чміленка, 41, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25000; ), третя особа - Первинна професійна спілка "Правозахисники країни" (вул. Сурська, буд.96, с. Новоолександрівка, Дніпровський район, Дніпропетровська область, 52070; ) про визнання дій протиправними, а також зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- визнати дії протиправними Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області по не нарахуванню та невиплаті компенсації витрат за винаймання житлового приміщення, понесених у зв`язку із відрядженням інспектору сектору реагування патрульної поліції відділу поліції Олександрійського районного відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області нарахувати та виплатити за рахунок державних асигнувань на користь інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №1 Олександрійського районного відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Кіровоградській області капітана поліції ОСОБА_1 суму у розмірі 54 (п`ятдесят чотири) тисячі гривень.

При ознайомленні з матеріалами позовної заяви, встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Положеннями частини 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 стаття 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач проходив службу у складі зведеного загону ГУНП в Кіровоградській області для надання практичної допомоги ГУНП в Херсонській області з 19.11.2022 року по 22.03.2023 року.

У вказаний період позивач перебував у відрядженні та винаймав житло.

Постановою Верховного Суду від 13.11.2018 року зазначено, що спір про здійснення сплати грошових коштів за оренду житлового приміщення стосується проходження позивачем публічної служби, з огляду на що відповідно до положень КАС України в редакції, чинній як на час звернення позивача, так і на час розгляду цієї справи Верховним Судом, відноситься до предметної юрисдикції окружного адміністративного суду..."

В пункті 17 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Враховуючи, що позивач є службовцем, тобто проходить публічну службу, а заявлені ним позовні вимоги стосуються правовідносин щодо виплати йому компенсації витрат за винаймання житла, суд вважає, що до спірних правовідносин підлягає застосуванню спеціальний місячний строк на звернення до суду, встановлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Цей строк є спеціальним у спірних правовідносинах та починає обчислюватися з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Підставою звернення з даним позовом до суду стала невиплата позивачу компенсації витрат за винаймання житла за період з 19.11.2022 по 21.03.2023.

Встановлюючи момент, з якого позивач дізнався про порушення своїх прав, суддя зазначає, що позивачем було подано рапорт про компенсацію витрат та 26.04.2023 року отримав відповідь про відмову у такій компенсації датовану 26.04.2023 року.

Таким чином, відлік місячного строку на звернення позивача до суду з вимогою щодо виплати компенсації починається з 26.04.2023 року.

З даним позовом за захистом свого права позивач звернувся 26.06.2023 року через засоби поштового зв`язку.

Вказане свідчить про пропуск позивачем місячного процесуального строку на звернення до суду, передбаченого частиною 5 статті 122 КАС України.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивачем не подано заяву про поновлення пропущеного процесуального строку на звернення до суду.

А тому, з огляду на викладене, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску процесуального строку.

При цьому суддя зазначає, що поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Також відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" станом на 01.01.2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у розмірі 2684 грн.

Отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1073,60 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, сума судового збору за подання до суду цього адміністративного позову складає 1073,60 грн.

До позовної заяви документ про сплату судового збору не додано, проте позивач в позовній заяві повідомив, що він звільнений від сплати судового збору згідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір», на підтвердження чого до позовної заяви долучено копію посвідчення, пред`явлення якого надає право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій.

Згідно із пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження №14-730цс19) зазначено, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року №3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону №3551-XII. Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження №11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі №490/8128/17 (провадження №К/9901/166/18, К/9901/30220/18)».

Предметом спору у цій справі є дослідження правомірності (протиправності) винесення відповідачем наказу командира військової частини НОМЕР_2 (з основної діяльності) від 17 червня 2022 року №151 "Про результати службового розслідування за фактом не виконання розпорядження командира військової частини НОМЕР_2 лейтенантом ОСОБА_2 ".

Отже, позов у цій справі не стосується соціального і правового захисту позивача як учасника бойових дій, відтак йому необхідно надати суду докази сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліків.

Керуючись статтями 120, 122, 123, 169, 170 КАС України, суддя, -

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити особу, що подала позовну заяву про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити особі, що подала позовну заяву, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала судді набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. КАЗАНЧУК