Справа № 120/10053/23
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2023-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

12 липня 2023 р. Справа № 120/10053/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Вільчинський Олександр Ванадійович, розглянувши матеріали позовної заяви за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Поділля Бетон Сервіс" до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю "Поділля Бетон Сервіс" до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на таке.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За вимогами ст. 4 КАС України відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, а також іншим суб`єктом при здійснені ним владних управлінських функцій на основі законодавства (у тому числі без статусу юридичної особи), предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів/осіб, суб`єктів), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як видно зі змісту позовної заяви, як відповідача визначено Державну податкову службу України. Відповідно до прохальної частини позовної заяви позивач просить:

визнати протиправними та скасувати рішення відповідача:

- №7220476/40463739 від 17.08.2022 щодо відмови ТОВ "Поділля Бетон Сервіс" у реєстрації податкової накладної № 188 від 15.12.2021 на суму 6879,98 грн;

- №7220476/40463739 від 17.08.2022 щодо відмови ТОВ "Поділля Бетон Сервіс" у реєстрації податкової накладної № 189 від 16.12.2021 на суму 6879,98 грн;

- №7220476/40463739 від 17.08.2022 щодо відмови ТОВ "Поділля Бетон Сервіс" у реєстрації податкової накладної № 190 від 17.12.2021 на суму 1477257,91 грн;

- №7220476/40463739 від 17.08.2022 щодо відмови ТОВ "Поділля Бетон Сервіс" у реєстрації податкової накладної № 191 від 18.12.2021 на суму 604443,85 грн;

- №7220476/40463739 від 17.08.2022 щодо відмови ТОВ "Поділля Бетон Сервіс" у реєстрації податкової накладної № 192 від 30.12.2021 на суму 3640189,45 грн;

зобов`язати відповідача зареєструвати у день подачі податкові накладні ТОВ "Поділля Бетон Сервіс": № 188 від 15.12.2021 на суму 6879,98 грн; № 189 від 16.12.2021 на суму 6879,98 грн; № 190 від 17.12.2021 на суму 1477257,91 грн; № 191 від 18.12.2021 на суму 604443,85 грн; № 192 від 30.12.2021 на суму 3640189,45 грн.

Відповідно до п. 2 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 № 520, прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Із оскаржуваних рішень видно, що вони прийняті Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а не ДПС України, яку позивач визначив відповідачем за цими вимогами.

При цьому суд звертає увагу, що Комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних немає статусу юридичної особи, а діє при відповідному територіальному управлінні ДПС.

Отже, враховуючи викладене, позивачеві необхідно навести додаткове обґрунтування викладу обставин, що стосуються предмету цього спору, в контексті спрямованості вимог про визнання протиправними та скасування рішень про відмову у реєстрації податкових накладних до ДПС України як і визначення можливої участі у справі іншого (другого) відповідача - Головного управління ДПС у Вінницькій області.

При цьому, висловлюючи таку пропозицію щодо необхідності викладення позовної заяви в новій редакції з визначенням в якості другого відповідача (співвідповідача) Головного управління ДПС у Вінницькій області, суд лише намагається зорієнтувати позивача на стадії прийняття позовної заяви до розгляду на те, які юридично значимі факти потрібно буде з`ясувати суду для правильного вирішення спору і застосування ефективного способу захисту порушеного права у вимірі обставин саме цієї справи та спірних правовідносин, що сприятиме оперативному вирішенню справи без невиправданих зволікань.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вимоги ст. 122 КАС України встановлюють, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч. 2 ст. 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними ч. 4 ст. 122 КАС України.

При цьому суд вказує, що Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами ст. 122 КАС, а не Податковим кодексом України.

Саме такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 11.10.2019 у справі №640/20468/18.

Відтак, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як уже зазначалося, позивач оскаржує рішення про відмову в реєстрації податкових накладних, які прийняті 17.08.2022. Однак, позивач звернувся до суду лише 07.07.2023, тобто із пропуском шестимісячного строку звернення до суду за відсутності заяви про поновлення строків. А тому є необхідним надати відповідну заяву з зазначенням поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Крім того, за вимогами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить з 01.01.2023 становить 2684 грн.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір").

Таким чином, оскільки позивачем заявлено п`ять основних вимог немайнового характеру (оскаржується п`ять рішень) та похідні від них вимоги зобов`язального характеру, розмір судового збору за подання цього позову становить 13420 грн (2684 грн х 5).

Однак, докази сплати судового збору не надано.

Зазначені вище недоліки свідчать про невідповідність поданої позовної заяви вимогам, встановленим ст.ст.161 КАС України, та перешкоджають відкриттю провадження у справі.

Згідно із ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків останньої, які вказані у мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст.ст. 118, 122, 123, 132, 161, 171, 241, 243, 248, 256, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Поділля Бетон Сервіс" до Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви шляхом:

уточнення суб`єктного складу сторони відповідача та/або змісту позовних вимог;

надання заяви про поновлення строку звернення до суду і доказів поважності причин його пропуску;

надання оригіналу доказу сплати судового збору в розмірі 13420 грн за такими реквізитами: одержувач: ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101, , банк: Казначейство України (ЕАП), рахунок: UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович