Справа № 400/3925/22
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2023-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 липня 2023 р.м. ОдесаСправа № 400/3925/22

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Шевчук О.А.,

суддів Бойка А.В., Федусика А.Г.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 04 січня 2023 р. у справі за адміністративним позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області про визнання незаконною та скасування постанови,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Миколаївський окружного адміністративного суду від 04.01.2023 р. адміністративний позов задоволено.

На зазначене рішення суду Державна служба України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області подали апеляційну скаргу, в якій, крім іншого просять поновити строк на апеляційне оскарження. В обґрунтування клопотання апелянт зазначає, що відповідач є об`єктом інфраструктури, знаходиться під особливою охороною. Під час проведення активних бойових дій у місті Миколаєві протягом лютого 2022 року по теперішній час неодноразово перебував у небезпеці. У зв`язку з цим, виконання працівниками Уктрансбезпеки своїх посадових обов`язків, як і інших працівників органів державної влади, ускладнено не лише необхідністю збереження життя, а й можливістю доступу до робочих місць, відсутність технічних засобів, а саме: електропостачання, доступу до мережі інтернет, системи «Електронний суд» та Єдиного державного реєстру судових рішень та інше.

Також, апелянт просить відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги у зв`язку з тим, що в умовах воєнного стану на території України, виділення бюджетних асигнувань на сплату судового збору суттєво обмежено.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2023 року у задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області про відстрочення сплати судового збору відмовлено. Зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та було надано апелянту десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, а саме: надання до суду документа про сплату судового збору; доказів наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження або вказати інші підстави для його поновлення. Роз`яснено Державній службі України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору, відповідно до ст.169 КАС України апеляційна скарга буде повернута скаржнику, а у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги в частині пропуску строку на подання апеляційної скарги у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копію вищезазначеної ухвали про залишення апеляційної скарги без руху Державна служба України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області отримала 27.06.2023 року.

Суд зазначає, відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду було ухвалено в порядку письмового провадження 04 січня 2023 р.

Оскаржуване рішення суду доставлено до електронного кабінету Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) в Миколаївській області 10.01.2023 року 13:34.

Вищезазначені відомості перевірені судом за допомогою автоматизованої системи діловодства суду шляхом витребування і дослідження електронної справи.

Апеляційну скаргу разом з додатками було здано до відділення поштового зв`язку для направлення безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду 09.06.2023 р., тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, встановленого КАС України.

Таким чином апеляційну скаргу подано через п`ять місяців після ухвалення рішення суду.

Суд зазначає, що Державна служба України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області, в якому не ведуться активні бойові дії, всі органи державної влади безперервно працюють, а тому суд вважає, що доводи апелянта стосовно пропуску строку не можуть бути прийняті до уваги.

Крім того, апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження своїх доводів зазначених в клопотанні про поновлення строку.

Колегія суддів зазначає, що налагоджена не належним чином внутрішня організаційна діяльність органу державної влади в умовах воєнного стану на території України, який введено внаслідок військового вторгнення російської федерації на територію України та віялові відключення електроенергії не можуть вважатися об`єктивними та непереборними причинами, що унеможливлювали подання апеляційної скарги у строк встановлений ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Також, суд зазначає, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Інших доводів, щодо пропуску строку, які перешкоджали подати апеляційну скаргу в строк передбачений КАС України, апелянтом не зазначено та доказів на підтвердження своїх доводів також до суду не надано.

Суд звертає увагу, що в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19 червня 2023 року однією з підстав залишення апеляційної скарги без руху була відсутність документу про сплату судового збору.

Документу про сплату судового збору апелянтом також до суду не надано.

Суд зазначає, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення від 29.01.2016 у справі Устименко проти України зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

При цьому, судом також враховуються висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі Лелас проти Хорватії, відповідно до яких держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу належного урядування, який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Таким чином, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлепних статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У відповідності до п.4 ч.1 ст.299 КАС України у разі якщо скаржником у строк, визначений судом, не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані судом неповажними суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі.

Згідно з ч.3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Як зазначено вище, строк на усунення недоліків апеляційної скарги було надано апелянту десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, таким чином останнім днем усунення недоліків є 07 липня 2023 р.

Враховуючи, що станом на 12 липня 2023 року апелянтом не усунуто недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.06.2023, до суду апеляційної інстанції не надано поважних підстав чи належних доказів підтвердження поважності підстав пропуску строку апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, а тому є підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 3, 243, 248, 250, 299, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті в особі Відділу державного нагляду (контролю) у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 04 січня 2023 р.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач О.А. Шевчук
Судді А.В. Бойко А.Г. Федусик