Справа № 520/5177/22
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2023-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

11 липня 2023 року Справа № 520/5177/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Сагайдака В.В.,розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.03.2022 № 200 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області», на підставі якого застосовано до інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 13.03.2022 № 145 о/с у частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області;

- поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 , середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 13.03.2022 по день ухвалення судового рішення;

- допустити рішення суду до негайного виконання у частині поновлення майора поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області та стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць.

В обґрунтування позову зазначено, що в його діях відсутній дисциплінарний проступок. Просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що позивач працював на посаді інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - ГУ НГІ в Харківській області. Відповідач), маючи спеціальне звання майора поліції (жетон №0083479).

11.03.2022 до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області полковника поліції Пономарьова С.В. від 11.03.2022 про те, що інспектор сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , спеціальний жетон 0083479, освіта вища, в ОВС з 06.08.2007 по 06.11.2015, в Національній поліції України з 07.11.2015, на посаді з 01.07.2021, діючих дисциплінарних стягнень не має, характеризується посередньо, з 24.02.2022 по теперішній час не з`являється до розташування підрозділу та не виходить на зв`язок.

За проведеним службовим розслідуванням 13.03.2022 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, необхідно застосувати до інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з Національної поліції України.

Наказом ГУНП в Харківській області від 13.03.2022 №200 до інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 13.03.2022 №145 о/с інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Позивач не погоджуючись з вчиненими відповідачем діями та з метою захисту порушеного права на працю, що проявилося у незаконному, на думку позивача, звільненні, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

По суті спірних правовідносин, суд зазначає наступне.

Пунктом 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Окрім того, пунктом 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно ст. 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Стаття 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я. (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІП (надалі - Дисциплінарний статут) визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Законом України «Про національну поліцію» визначені основні обов`язки поліцейського, передбачено, що поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 6 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Отже, відповідно до статті 5 Дисциплінарного статуту, на поліцейських покладено зобов`язання неухильно та у визначений строк точно виконувати накази керівника, а невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

З метою встановлення більш детальних обставин події та причин відсутності з 24.02.2022 на службі майора поліції ОСОБА_1 останньому були здійснені телефонні дзвінки за номером , проте телефон був вимкнений.

Опитати майора поліції ОСОБА_1 щодо обставин безпідставної відсутності його на службі без поважних причин в період з 24.02.2022 по 11.03.2022 не надалось можливим.

Крім цього, майор поліції ОСОБА_1 був ознайомлений з вимогами наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 що, у разі вчинення ним протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України в очах населення, керівництвом ГУНП в Харківській області до працівників буде прийматися безальтернативне рішення - звільнення з Національної поліції України.

Зазначений наказ позивачем не було виконано.

Суд критично оцінює такі доводи позивача, з огляду на таке.

07.11.2015 майор поліції ОСОБА_1 склав Присягу на вірність Українському народові, згідно з якої присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки. Майор поліції ОСОБА_1 був ознайомлений з вимогами наказу начальника ГУНП в Харківській області від 19.10.2021 № 2062 що, у разі вчинення ним протиправних дій, які підривають авторитет Національної поліції України.

За проведеним службовим розслідуванням 13.03.2022 начальником ГУНП в Харківській області затверджений висновок, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, необхідно застосувати до інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з Національної поліції України.

Наказом ГУНП в Харківській області від 13.03.2022 №200 до інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом ГУНП в Харківській області від 13.03.2022 №145 о/с інспектора сектору моніторингу Чугуївського РУП ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 звільнено за п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

З огляду на зазначене, притягнення позивача до відповідальності у вигляді звільнення зі служби саме на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» є правомірним.

Частиною 1 ст.2 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Як указано у ст.6 названого закону поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст.12 Закону України "Про Національну поліцію" поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Згідно з ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п.1 ч.1 ст.18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п.2 ч.1 ст.18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п.3 ч.1 ст.18).

Як передбачено ч.1 ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки .

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі забезпечує дотримання публічним службовцем закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій діяльності.

При цьому, у кореспонденції з ч.2 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" інститут присяги поліцейського забезпечує необхідність виконання завдань поліції незалежно від дії будь-яких факторів, адже жодних виключень із загального правила законом не передбачено.

Викладене у Висновку судження Дисциплінарної комісії про порушення вимог п. 24 ч. 1 ст. 23, ч. 2 ст. 24 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України є юридично правильним та фактично підтвердженим.

За правилами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У силу ч.3 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Усі юридичні фактори, котрі мають юридичне значення для вирішення питання про дисциплінарне покарання поліцейського викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування.

Окрім того, відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Судом встановлено, що з 01.01.2022 Позивач тимчасово непрацездатний та перебуває на лікарняному у Комунальному некомерційному підприємстві «Міська поліклініка № 8» Харківської міської ради у зв`язку із пошкодженнями меніску.

Станом на 13 03 2022 ОСОБА_1 перебував на лікарняному у Комунальному некомерційному підприємстві «Міська поліклініка № 8» Харківської міської ради.

Судом було здійснено витребування доказів від Комунального некомерційного підприємства «МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА №8» Харківської Міської Ради ( пр. Перемоги 53, Харківська обл., м.Харків, 61174): 1.1.офіційної інформації щодо проходження ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) стаціонарного та амбулаторного лікування із зазначенням відповідних періодів проходження такого лікування, у період з 01.02.2022 р. по 20.03.2022 р.; 1.2. належним чином завірені копії медичної документації, що стосується проходження лікування ОСОБА_1 ( РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) зокрема: - документів щодо звернення пацієнта за медичною допомогою у період з 01.02.2022 р. по 20.03.2022 р; - історію хвороби стаціонарного хворого у період з 01.02.2022 р. по 20.03.2022 р; - медичну картку амбулаторного хворого у період з 01.02.2022 р. по 20.03.2022 р; - епікризи, лікарняні листи, виписки про стан здоров`я пацієнта у період з 01.02.2022 р. по 20.03.2022 р.

Комунальне некомерційне підприємство «МІСЬКА ПОЛІКЛІНІКА №8» Харківської Міської Ради ( пр. Перемоги 53, Харківська обл., м.Харків, 61174) надало відповідь 02.06.2023, з якої встановлено, що позивач проходив амбулаторне лікування у лікаря-травматолога ОСОБА_2 з 20.02.2022 р. по 20.03.2022 р. діагноз: лівобічний гонартроз, застаріле пошкодження медіального меніску лівого колінного суглобу, больовий синдром. За даний період ОСОБА_1 був консультований з приводу обстеження та лікування фахівцем поліклініки №8: 20.02.2022, 23.02.2022, 07.03.2022, 11.03.2022., 20.03.2022 р. Після проведеного лікування хворому було надано висновок комісії ЛКК поліклініки №8 ( протокол №648) про проведене амбулаторне лікування із зазначенням термінів тимчасової непрацездатності з 20.02.2022 р. по 20.03.2022 р. Дані підтверджено додатками, а саме випискою з амбулаторної карти та медичної карти хворого.

13.03.2022 засобами телефонного зв`язку Управлінням кадрового забезпечення ГУ НП в Харківській області в усній формі повідомлено Позивача, що останній звільнений зі служби в поліції за п 6 ч І ст 77 Закону України «Про національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Зважаючи на тимчасову непрацездатність та обставини воєнного стану на території України, який був введений Указом Президента України Черевко С В був позбавленим можливості особисто ознайомитись та/або отримати відповідну копію наказу ГУ НЛ в Харківській області щодо звільнення зі служби.

Дізнатися про реальні підстави свого звільнення Позивач зміг лише після направлення його представником адвокатського запиту до ГУ НII в Харківській області. Лише листом ГУ НГІ в Харківській області від 25.06.2022 № 1774 вс/119-12/01-2022. до якого був долучений витяг з наказу ГУ НП в Харківській області «По особовому складу» від 13 03 2022 № 145 о/с. Черевко С В був ознайомлений із зазначеним наказом.

Згідно ч 3 ст.19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Вищевказані положення чинного законодавства узгоджуються з вимогами, визначеними Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом МВС України від 07 11 2018 № 893 (далі - Порядок № 893)

Відповідно до ч 1. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків

У той же час. дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, шо полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій. що підривають авторитет поліції (ч І ст 12 Дисциплінарного статуту )

Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розділом VI Порядку врегульовано питання оформлення матеріалів службового розслідування.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 4 VI Порядку в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Відповідно до частини третьої статті 40 Кодексу законів про працю України, не допускається звільнення працівника з ініціативи власника або уповноваженого ним органу в період його тимчасової непрацездатності (крім звільнення за пунктом 5 цієї статті), а також у період перебування працівника у відпустці.

Рішенням Конституційного Суду України від 04 вересня 2019 року №6-р(ІІ)/2019 у справі за конституційною скаргою щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень частини третьої статті 40 КЗпП України визнано такими, що відповідають Конституції України (є конституційними), положення частини третьої статті 40 КЗпП України.

Конституційний Суд України зазначив, що положеннями частини третьої статті 40 КЗпП України закріплені гарантії захисту працівника від незаконного звільнення, що є спеціальними вимогами законодавства, які мають бути реалізовані роботодавцем для дотримання трудового законодавства.

Однією з таких гарантій є, зокрема, сформульована у законодавстві заборона роботодавцю звільняти працівника, який працює за трудовим договором і на момент звільнення є тимчасово непрацездатним або перебуває у відпустці. Отже, нерозповсюдження такої вимоги на трудові правовідносини за контрактом є порушенням гарантій захисту працівників від незаконного звільнення та ставить їх у нерівні умови порівняно з працівниками інших категорій.

Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення частини третьої статті 40 КЗпП України є такими, що поширюються на усі трудові правовідносини.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній дисциплінарний проступок, оскільки висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, через відсутності позивача на службі без поважних причин не відповідають дійсності та не є співмірними застосованому до позивача дисциплінарному стягненню.

Відтак, проаналізувавши наведене з огляду на встановлені обставини в справі, суд відхиляє доводи відповідача щодо наявності доказів у вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

З урахування вищевикладеного, суд приходить до висновку, що дисциплінарна комісія під час службового розслідування відносно позивача не повно встановила та з`ясувала обставини події та не правомірно притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.03.2022 № 200 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області», на підставі якого застосовано до інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області «По особовому складу» від 13.03.2022 № 145 о/с у частині звільнення майора поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області).

Поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 13.03.2022 по день ухвалення судового рішення.

Рішення суду щодо поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), на посаді інспектора сектору моніторингу Чугуївського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області та в частині стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць, підлягає негайному виконанню.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 11 липня 2023 р.

Суддя Сагайдак В.В.