Справа № 240/19769/23
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 липня 2023 року м. Житомир справа №240/19769/23

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про скасування арешту,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати арешт, накладений на майно ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код: НОМЕР_1 , накладений постановою про арешт майна боржника та забороною та його відчуження, №3537094 від 23.11.2012, Богунським відділом державної виконавчої служби Житомирського міського управляння юстиції.

Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Як зазначено у частині першій статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник. При цьому, за приписами частини 4 статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Так, судом встановлено, що дана позовна заява подана та підписана адвокатом Костюкевич-Тарнавською О.В.. На підтвердження своїх повноважень представником позивача адвокатом Костюкевич-Тарнавською О.В. надано ксерокопію ордеру серії ЖТ № 102172 від 17.04.2023 заповнений власноруч (на раніше виготовленому бланку згідно з формою, затвердженою рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36).

Згідно з частиною 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України № 41 від 12.04.2019 (з наступними змінами) затверджено нове Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги (далі - Положення № 41).

Відповідно до змісту пунктів 2, 6, 7 Положення № 41 (із змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 17 листопада 2020 року № 118) ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та іншими законами України.

Бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Облік згенерованих ордерів здійснюється автоматично системою управління електронної бази даних Єдиного реєстру адвокатів України. Історія генерування ордерів відображається у відповідному розділі "Особистого кабінету адвоката" на офіційному веб-сайті НААУ та у адміністративній частині електронної бази даних ЄРАУ.

При цьому, згідно п. 3 Положення № 41 в Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України (зразок в Додатку 1 до Положення № 41). І одним із обов`язкових його реквізиті є двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ (п.п 12.13 п. 12 Положення № 41).

Відповідно до пункту 11 цього Положення ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Як зазначено в пункті 4 згаданого вище Рішення Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019, адвокатам України дозволено використовувати Типову форму ордера, виготовлену друкарським способом на замовлення ради адвокатів регіону в строк до 01 січня 2022 року.

Крім того, пунктом 5 цього ж рішення було передбачено виняток, при якому типова форма ордеру, виготовлена друкарським способом на замовлення ради адвокатів регіону, діє після 01 січня 2022 року, а саме - до закінчення повноважень адвоката у конкретній справі (провадженні).

Як вже зазначалось, адвокатом Костюкевич-Тарнавською О.В. надано ксерокопію ордеру серії ЖТ № 102172 від 17.04.2023, який є ордером старого зразка, форма якого діяла до 01.01.2022. Натомість, його використання з 01.01.2022 року не є дозволеним, позаяк єдиною формою ордера є та, яка згенерована на офіційному веб-сайті НААУ та відповідає зразку згідно з Додатком 1 до Положення № 41.

Таким чином, наданий до суду ордер серії ЖТ № 102172 від 17.04.2023 не може бути належним доказом на підтвердження повноважень адвоката у даній справі, позаяк виконаний друкарським способом за формою, що затверджена рішенням Ради адвокатів України № 36 від 17 грудня 2012 року, яке, як було вказано вище, втратило чинність.

При цьому визначене у пункті 5 Рішення Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019 застереження щодо дії виготовленого друкарським способом ордеру до закінчення повноважень у конкретній справі (провадженні) на спірні правовідносини не може розповсюджуватися, оскільки звернення з даним позовом до суду мало місце пізніше 01.01.2022, а саме - в липні 2023 року. Тобто, такий ордер не може вважатися належним доказом на підтвердження повноважень особи (адвоката), яким підписана позовна заява.

Згідно з позицією Великої Палати Верховного Суду реалізація права на звернення до суду є процесуальною дією, яка має здійснюватися самою особою у порядку самопредставництва або її процесуальним представником (постанови від 13 березня 2018 року у справі № 914/2772/16; від 21 березня 2018 року у справі № 914/2771/16).

Відповідно до пункту 3 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки подана до суду позовна заява від імені позивача підписана особою його представником адвокатом Костюкевич-Тарнавською О.В., якою не надано належний документ (ордер) на підтвердження своїх повноважень, тому наявні підстави для повернення такої позовної заяви позивачу.

Як зазначає Європейський суд з прав людини в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд звертає увагу на те, що в силу положень частини восьмої статті 169 КАС України повернення позовної заяви з огляду на підписання її особою, повноваження якої не підтверджені на здійснення представництва, є законодавчо закріпленим процесуальним обмеженням, встановленим державою з метою регулювання процедурних питань з метою їх упорядкування, не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

За правилами, передбаченими частинами п`ятою та шостою статті 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Богунського відділу державної виконавчої служби у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) про скасування арешту - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалу суду складено у повному обсязі: 12 липня 2023 року.

Суддя Л.А.Шуляк