Справа № 160/14618/23
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 липня 2023 року Справа №160/14618/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали позовної заяви Департаменту патрульної поліції до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

27.06.2023 року представник Департаменту патрульної поліції - Щур Ілона Вячеславівна звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- стягнути з ОСОБА_1 на користь Департаменту патрульної поліції (р/р UА2092745 в Держказначейській службі України, м. Київ, МФО 820172, ) вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння яких не закінчився у сумі 4558,53 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2023 року позовну заяву Департаменту патрульної поліції було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку, оформлене відповідно до вимог статей 161, 167 Кодексу адміністративного судочинства України (в примірниках відповідно до кількості учасників справи).

Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.06.2023 року скерована позивачу через підсистему Електронний суд та доставлена в електронний кабінет 28.06.2023 року, що підтверджується довідкою секретаря судового засідання Красовської А.А. про доставку електронного листа.

12.07.2023 року на адресу суду від представника Департаменту патрульної поліції - Щур Ілони Вячеславівни надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 28.06.2023 року.

Дослідивши вказану заяву, суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вже було зазначено в ухвалі суду від 28.06.2023 року, звернувшись до суду з позовною заявою 27.06.2023 року, позивач пропустив строк для звернення до суду з позовною заявою.

Згідно з приписами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Так, подана до суду представником позивача заява на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, обгрунтована наступним. Відносини між суб`єктом владних повноважень та особою, щодо матеріальної відповідальності регулюються Законом України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03.10.2019 року № 160-ІХ (далі - Закон № 160-ІХ). Ст. 4 Закону № 160-ІХ врегульовано питання застосування строків притягнення до матеріальної відповідальності, а саме особа може бути притягнута до матеріальної відповідальності протягом трьох років з дня виявлення завданої шкоди. Частиною першою ст. 4 Закону № 160-ІХ врегульовано питання застосування строків притягнення до матеріальної відповідальності, які становлять три роки з дня виявлення завданої шкоди. Отже, ст. 4 Закону № 160-ІХ безпосередньо врегульовано застосування строків притягнення до матеріальної відповідальності (три роки), визначено момент початку перебігу строку звернення до суду з вимогою щодо відшкодування завданої шкоди (з дня виявлення завданої шкоди). Аналіз зазначених норм дає підстави дійти до висновку, що суб`єкт владних повноважень може звертатися до суду з вимогою щодо відшкодування завданої шкоди протягом трьох років з дня виявлення завданої йому шкоди. Дана позиція узгоджується з постановою Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19.

Щодо посилання позивача на статтю 4 Закону України «Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі» від 03.10.2019 року № 160-ІХ , суддя зазначає наступне.

З аналізу положень Закону № 160-ІХ вбачається, що останній визначає підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності за шкоду, завдану державному майну, у тому числі військовому майну, майну, залученому під час мобілізації, а також грошовим коштам, під час виконання ними службових обов`язків.

При цьому, предметом позову у даній справі є вимога про стягнення з відповідача вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких ще не закінчився, у розмірі 4558,53 грн.

В свою чергу, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону України «Про Національну поліцію»).

Згідно зі статтею 20 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейські мають єдиний однострій, який отримується безоплатно. Правила носіння та норми належності однострою поліцейських затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Механізм забезпечення поліцейських одностроєм згідно з нормами належності однострою поліцейських (у мирний час), організацію його використання та обліку визначає Порядок забезпечення поліцейських одностроєм (у мирний час), затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 12 вересня 2017 року № 772 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 24 грудня 2019 року № 1100), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 жовтня 2017 року за № 1224/31092 (далі - Порядок № 772).

Пунктом 2 розділу 1 Порядку № 772 встановлено, що однострій - це загальна назва форменого одягу поліцейського, що складається з предметів, які видаються в тимчасове користування для виконання службових завдань, тренувань, навчань, занять тощо (інвентарне майно), та предметів особистого користування, які видаються в постійне користування і не використовуються як інвентарне майно.

За змістом пункту 3 Розділу 1 Порядку № 772 одностроєм згідно із цим Порядком забезпечуються поліцейські, зокрема, які проходять службу на відповідних посадах у Національній поліції України.

Відповідно до п.10 розділу V Порядку № 772 та п.10 розділу V Наказу № 1100 встановлено, що відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, здійснюється з урахуванням термінів його експлуатації та у випадку втрати, пошкодження та/або звільнення поліцейського зі служби з таких підстав: у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України «По особовому складу» 27.01.2022 року № 291 о/с відповідача було звільнено зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції у місті Києві з 27.01.2022 року. У вказаному наказі зазначено, що сума відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) яких не закінчився, складає 4558,53 грн.

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 772 вбачається, що в разі звільнення поліцейського зі служби, ним повинна відшкодовуватись вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Тобто, видача предметів однострою особистого користування особі, так само як і відшкодовування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, нерозривно пов`язане із проходженням особою публічної служби.

Позивач із даною позовною заявою звернувся до суду 27.06.2023 року, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції канцелярії суду.

Пунктом 34 постанови Верховного Суду від 11.02.2021 у справі № 360/917/19 вказано, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Таким чином, суддя дійшов висновку, що фактичне звернення з адміністративним позовом 27.06.2023 року відбулось з порушенням строків, визначених ч. 5 ст. 122 КАС України.

Щодо посилання представника на постанову Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 слід зазначити наступне.

Правові висновки, викладені Верховним Судом у постанові від 26.11.2020 року у справі №500/2486/19 стосуються інших правовідносин, які не є подібними до правовідносин, які виникли в межах даної справи, а саме визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

З огляду на викладене, доводи представника позивача, що застосовується трирічний строк звернення до суду з даним позовом не знайшли свого підтвердження.

Частиною 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Положеннями частини другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суддя вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків викладених в ухвалі суду від 28.06.2023 року.

Керуючись ст.ст. 118, 121, 123, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску Департаментом патрульної поліції строку звернення до адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення майнової шкоди.

Продовжити Департаменту патрульної поліції строк для усунення недоліків викладених в ухвалі суду від 28.06.2023 року щодо надання до суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин пропуску строку, а також надання доказів на підтвердження такої інформації, в примірниках відповідно до кількості учасників справи.

Позивачу у десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до канцелярії суду обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням причин пропуску строку, а також надати докази на підтвердження такої інформації, в примірниках відповідно до кількості учасників справи.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Серьогіна