Справа № 380/4138/23
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2023-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2023 року справа №380/4138/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Кухар Н.А., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м. Львів, пл. Генерала Григоренка, 3), в якій позивач просить суд:

- визнати незаконними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області №547 від 13.02.2023 року в частині застосування дисциплінарного стягнення щодо начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати незаконними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області №73о/с від 17.02.2023 року в частині звільнення начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 .

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на позивача згідно наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області №547 від 13.02.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУ НП» накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та згідно наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про особовий склад» №73о/с від 17.02.2023 року звільнено зі служби в поліції. Позивач вважає оскаржувані накази в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Кухар Н.А.

Ухвалою судді від 06 березня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою про відкриття провадження запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, а також роз`яснено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву (вх. №18948 від 21.03.2023 року), де просив у задоволенні позову відмовити з огляду на наступне. Проведеним службовим розслідуванням установлено, що начальник СКОЗ Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковник поліції ОСОБА_1 , 01.02.2023 перебуваючи поза службою в цивільному одязі без вогнепальної зброї, керуючи транспортним засобом марки «Ford Kuga» д.н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, у темну пору доби здійснював рух із увімкненим дальнім світлом фар, не перемкнувши їх у режим ближнього світла, внаслідок чого було засліплено іншого водія транспортного засобу, чим порушив п. 19.2 ПДР України. У подальшому керуючись почуттям власної безкарності та намагаючись уникнути відповідальності, відмовився від проходження медичного огляду на стан сп`яніння, чим проявив своє зверхнє ставлення до установлених норм поведінки, та порушив вимоги п. 2.5 Правил дорожнього руху України, згідно яких, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Водночас підполковник поліції ОСОБА_1 в порушення вимог п.5 розділу I та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, щодо обов`язку поліцейського за будьяких обставин, як у робочий час, так і в неробочий час, дотримуватись основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України «Про Національну поліцію», інших законодавчих актів України, зокрема верховенства права, законності, відкритості та прозорості, справедливості, неупередженості та рівності під час спілкування з працівниками поліції поводив себе зверхньо, нетактовно вживав по відношенню до поліцейських нецензурну лексику, чим проявив своє зверхнє ставлення до установлених норм поведінки. Окрім цього, інформація щодо керування транспортним засобом з ознаками сп`яніння підполковником поліції ОСОБА_1 була висвітлена у засобах масової інформації.

Враховуючи сукупність встановлених обставин допущеного підполковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що останній як працівник поліції відповідно до пункту 1 частини першої статті 23 Закону України «Про Національну поліцію» повинен запобігати вчиненню правопорушень, однак сам вчинив ряд порушень, що не лише суперечить призначенню та завданням правоохоронних інституцій, а й розхитує підвалини державності, викривляє уявлення населення про інтереси та ідеали громадянського суспільства на шляху до інтеграції України в європейську спільноту, а також знехтував інтересами служби, проявив безвідповідальне ставлення до обов`язку з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні законності, чим скоїв дисциплінарний проступок, що принижує та дискредитує працівника поліції. Такими своїми діями, підполковник поліції ОСОБА_1 грубо порушив службову дисципліну, зокрема вимоги п. 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 3, 7 ч. 3 ст. 1 Розділу І, п. 5 ст. 15 Розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, п. 5 розділу І та п. 3 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України № 650 (у редакції наказу МВС України від 18.05.2022 № 301), пункту 12.5 розділу 12 року Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України № 622 від 21.08.1998, пункту 2.5.2 розділу 2 Інструкції з організації функціонування криміналістичних обліків експертної служби МВС, затвердженої наказом МВС України № 390 від 10.09.2009, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 № 803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», а також Присяги поліцейського, відтак своїм вчинком поставив під сумнів доцільність свого подальшого проходження служби в органах Національної поліції України, з огляду на що вбачається за необхідне застосувати до підполковника поліції ОСОБА_1 найсуворіший захід дисциплінарного впливу, передбачений статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII. При цьому, обставини, що пом`якшують відповідальність підполковника поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування дисциплінарною комісією не встановлені.

Ухвалою суду від 13 червня 2023 призначено справу до розгляду по суті на 29 червня 2023.

В судовому засіданні представник позивача просив позов задоволити з підстав викладених у позовній заяві.

В судовому засіданні представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову з підстав викладених у відзиві на позов.

У судове засідання 13 липня 2023 представники сторін не з`явились, відповідно до ч. 9 ст.205 КАС України суд розглядає справу у письмовому провадженні.

Заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали, що містяться у справі, суд встановив наступне.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області №547 від 13.02.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУ НП» до начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема порушення вимоги пунктів 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 7 частини 3 статті 1 Розділу І, пункту 5 статті 15 Розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIІI, пункту 5 розділу І та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом MВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України № 650 (у редакції наказу МВС України від 18.05.2022 №301), пункту 12.5 розділу 12 року Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України №622 від 21.08.1998, пункту 2.5.2 розділу 2 Інструкції з організації функціонування криміналістичних обліків експертної служби МВС, затвердженої наказом МВС України №390 від 10.09.2009, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», своїх функціональних обов`язків, а також Присяги поліцейського, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про особовий склад» №73о/с від 17.02.2023 року підполковника поліції ОСОБА_1 начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області звільнено зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вважаючи вище вказані накази протиправними, позивач звернувся до суду.

При вирішення спору суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про Національну поліцію» №580-VIII від 02.07.2015 року визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 статті 59 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до частин 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно з ч. 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану визначені у статті 29 Дисциплінарного статуту.

У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Протягом 10 днів з дня підписання наказу про застосування дисциплінарного стягнення прямий керівник посадової особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, має право його пом`якшити, застосувати суворіше дисциплінарне стягнення або звільнити поліцейського від дисциплінарної відповідальності, якщо встановить невідповідність такого стягнення ступеню тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та вини.

При цьому, п.6 та 10 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України .

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області №547 від 13.02.2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУ НП» до начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема порушення вимоги пунктів 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 7 частини 3 статті 1 Розділу І, пункту 5 статті 15 Розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIІI, пункту 5 розділу І та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом MВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України № 650 (у редакції наказу МВС України від 18.05.2022 №301), пункту 12.5 розділу 12 року Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України №622 від 21.08.1998, пункту 2.5.2 розділу 2 Інструкції з організації функціонування криміналістичних обліків експертної служби МВС, затвердженої наказом МВС України №390 від 10.09.2009, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», своїх функціональних обов`язків, а також Присяги поліцейського, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про особовий склад» №73о/с від 17.02.2023 року підполковника поліції ОСОБА_1 начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області звільнено зі служби в поліції відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім видом дисциплінарного стягнення.

Як встановлено судом з матеріалів справи, 02 лютого 2023 року на ім`я начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області надійшов рапорт старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП капітана поліції М. Великопольського про те, що мобільною групою УГІ ГУНП із залученням поліцейських СРПП ГУНП складено адміністративні матеріали за ч. 2 ст. 122 КУпАП та ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського РВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 . Відповідно до змісту рапорту: «…02.02.2023 підполковник поліції ОСОБА_1 , керуючи приватним автомобілем марки «Ford Kuga» д.н.з. НОМЕР_1 по вул. Шахтарській, 27 в с. Сілець, Червоноградського району, будучи неуважним порушив ПДР, а саме: не увімкнув ближнє світло фар під час зустрічного руху, після чого був зупинений працівниками спільної мобільної групи УГІ ГУНП та СРПП ГУНП. Під час спілкування з водієм ОСОБА_1 в останнього виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, тремтіння пальців, поведінка, що не відповідає обстановці), у зв`язку з цим останньому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки або у медичному закладі. В свою чергу, підполковник поліції ОСОБА_1 погодився пройти такий огляд у медичному закладі, однак прибувши до медичної установи, останній від проходження медичного огляду відмовився. У зв`язку з цим працівниками СРПП ГУНП відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ № 174445 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову серії БАБ № 481650 за ч. 2 ст.122 КУпАП. На момент вчинення зазначеного правопорушення, підполковник поліції ОСОБА_1 перебував поза службою у цивільному одязі, без вогнепальної зброї. 02.02.2023 наказом начальника ГУНП у Львівській області призначено за даним фактом службове розслідування, створено дисциплінарну комісію та відсторонено від службових обов`язків ОСОБА_1 .

Так, службовим розслідуванням встановлено грубе порушення службової дисципліни, зокрема порушення вимоги пунктів 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 3, 7 частини 3 статті 1 Розділу І, пункту 5 статті 15 Розділу III Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIІI, пункту 5 розділу І та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом MВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 1 розділу IV Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції та поліцейських офіцерів громад, затвердженої наказом МВС України № 650 (у редакції наказу МВС України від 18.05.2022 №301), пункту 12.5 розділу 12 року Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України №622 від 21.08.1998, пункту 2.5.2 розділу 2 Інструкції з організації функціонування криміналістичних обліків експертної служби МВС, затвердженої наказом МВС України №390 від 10.09.2009, підпунктів 1.1, 1.2 пункту 1 наказу ГУНП у Львівській області від 27.02.2020 №803 «Про заходи щодо покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», своїх функціональних обов`язків, а також Присяги поліцейського, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України,

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Згідно зі статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - це дотримання поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана ВРУ, актів президента України і КМУ, наказів Національної поліції України, нормативно - правових актів МВС України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закон) України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу га запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватись від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувані їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить, за їх межі, порушенні обмежень і а заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту НПУ).

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту НПУ, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок №893), та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції".

Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 1,2,5 Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Отже, обставини вчинення працівником поліції дисциплінарного проступку, який є підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Тобто, передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок службового розслідування, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок.

З висновку службового розслідування, встановлено наступне.

02 лютого 2023 року на ім`я начальника Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі ГУНП) надійшов рапорт старшого інспектора відділу підтримки УГІ ГУНП капітана поліції М. Великопольського про те, що мобільною групою УГІ ГУНП із залученням поліцейських СРПП ГУНП складено адміністративні матеріали за ч. 2 ст. 122 КУпАП та ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського РВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 . Відповідно до змісту рапорту: «…02.02.2023 підполковник поліції ОСОБА_1 , керуючи приватним автомобілем марки «Ford Kuga» д.н.з. НОМЕР_1 по вул. Шахтарській, 27 в с. Сілець, Червоноградського району, будучи неуважним порушив ПДР а саме: не увімкнув ближнє світло фар під час зустрічного руху, після чого був зупинений працівниками спільної мобільної групи УГІ ГУНП та СРПП ГУНП. Під час спілкування з водієм ОСОБА_1 в останнього виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, тремтіння пальців, поведінка, що не відповідає обстановці), у зв`язку з цим останньому було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці зупинки або у медичному закладі.

В свою чергу, підполковник поліції ОСОБА_1 погодився пройти такий огляд у медичному закладі, однак прибувши до медичної установи, останній від проходження медичного огляду відмовився. У зв`язку з цим працівниками СРПП ГУНП відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №174445 за ч. 1 ст. 130 КУпАП та винесено постанову серії БАБ № 481650 за ч. 2 ст.122 КУпАП. На момент вчинення зазначеного правопорушення, підполковник поліції ОСОБА_1 перебував поза службою у цивільному одязі, без вогнепальної зброї.

Крім того, в ході службового розслідування були відібрані пояснення в інспектора відділу реагування патрульної поліції Стрийського РУП ГУНП у Львівській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , який пояснив, що 01.02.2023 о 20:00 ним спільно із інспектором ВП УГІ ГУНП капітаном поліції ОСОБА_3 та старшим інспектором СРПП ВнП № 1 Яворівського РВП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_4 на службовому автомобілі «Шкода Октавія» н. з. НОМЕР_2 перебуваючи в складі мобільної групи УГІ ГУНП було здійснено виїзд на територію Червоноградського району Львівської області, де під час патрулювання вулиць с. Сілець було здійснено зупинку автомобіля «Ford Kuga» н.з. НОМЕР_1 , який здійснював рух із увімкненим дальнім світлом фар, та не перемкнув їх у режим ближнього світла, ближче ніж 250 метрів до зустрічного транспортного засобу внаслідок чого його було засліплено. В подальшому під час спілкування із водієм вищевказаного автомобіля останній надав працівникам мобільної групи посвідчення водія та реєстраційний документ на транспортний засіб. Ознайомившись із наданими документами було встановлено, що водієм даного автомобіля є ОСОБА_1 . Надалі в ході спілкування ОСОБА_1 , повідомив що він підполковник поліції та перебуває на посаді начальника СКОЗ Червоноградського РВП ГУНП. В подальшому за згодою водія було проведено візуальну перевірку салону та багажного відділення автомобіля. Під час спілкування із ОСОБА_1 , в нього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці. У зв`язку із вище переліченим ОСОБА_1 , було запропоновано пройти тест на визначення ступеня алкогольного сп`яніння з використанням спеціального технічного засобу, а саме газоаналізатора «Alkotest Drager 6820» на місці зупинки. В подальшому працівниками мобільної групи було неодноразово запропоновано ОСОБА_1 , пройти вищезазначений тест, однак він під надуманими приводами ухилявся від його проходження. Через деякий час на місце події прибула начальник СКЗ Червоноградського РВП підполковник поліції ОСОБА_5 . Після спілкування із О. Федюк ОСОБА_1 виявив бажання проходити тест на визначення ступеня алкогольного сп`яніння в лікувальному закладі, а саме КП «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради». Прибувши у вищезазначений заклад ОСОБА_1 , почав навмисно уникати процедури проходження тесту на визначення ступеня алкогольного сп`яніння, а саме висловлювати скарги на стан здоров`я у зв`язку із чим йому було здійснено вимірювання артеріального тиску, та надано медичну допомогу, введенням ліків шляхом ін`єкції. Надалі ОСОБА_1 , на протязі тривалого часу було неодноразово пропонувалось пройти тест на визначення ступеня алкогольного сп`яніння у лікувальному закладі, однак останній законні вимоги працівників поліції ігнорував, що було розцінено як відмову від проходження вищевказаної процедури. У зв`язку із вищевказаним на начальника СКОЗ Червоноградського РВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , було винесено постанову за ч. 2 ст. 122 КУпАП та складено адміністративний протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В межах службового розслідування ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 повідомили, що зібрались на запрошення підполковника поліції ОСОБА_11 для вечері у зв`язку з отриманням нею чергового звання. Жоден з даних працівників не могли та не можуть підтвердити факту не перебування у стані алкогольного сп`яніння позивача, оскільки після завершення «святкування» поїхали додому, а ОСОБА_1 сів за кермо власного автомобіля та їхав додому сам, коли й був зупинений працівники патрульної поліції.

ГУНП скеровано запит про надання копії адміністративних матеріалів та відеозаписів з портативних відеореєстраторів щодо складання адміністративних матеріалів за ч. 2 ст. 122 КУпАП та ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно начальника сектору контролю за обігом зброї Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 (вих № 103/67/02-2023 від 02.02.2023). 02.02.2023 до УГІ ГУНП надійшли копії адміністративних матеріалів складених 01.02.2023 та 02.02.2023 відносно ОСОБА_1 , та отримано відеозаписи події на цифровому носієві інформації.

Так, відповідно до постанови про адміністративне правопорушення серії БАБ 481650 за ч. 2 ст. 122 КУпАП вбачається, що 01.02.2023 о 22:40 водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом марки «Ford Kuga» д.н.з. НОМЕР_1 , у темну пору доби здійснював рух із увімкненим дальнім світлом фар, не перемкнувши їх у режим ближнього світла, внаслідок чого було засліплено іншого водія транспортного засобу, чим порушив п.19.2 ПДР України. Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ 174445 за ч.1 ст. 130 КУпАП вбачається, що 01.02.2023 о 23:55 в с. Сілець, , по вул. Шахтарській, 27 водій ОСОБА_1 керував автомобілем «Ford Kuga» д.н.з. НОМЕР_1 , з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, поведінка, що не відповідала обстановці). Від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законодавством порядку на місці зупинки т.з. та у медичному закладі водій відмовився у присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України.

Судом досліджено відеозаписи з відеореєстраторів, надані представником відповідача та враховані дисциплінарною комісією, згідно яких встановлено, що позивач під час спілкування з працівниками поліції коментує: «Зараз мої приїдуть», « Завтра мене звільнять», « Ви хочете, щоб я завтра без пенсії пішов», «Ми там посиділи на полі, якусь пляшку пива випили», «Горілочки точно не пив… посиділи собі… якийсь собі там стаканчик пивка випив… ну покаже мені там якийсь 0,1». Крім того, встановлено, що перебуваючи у приміщенні КП «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради» черговим лікарем та працівниками поліції неодноразово було запропоновано позивачу пройти огляд на стан сп`яніння, однак позивач не проходить, запропонованих дій не вчиняє.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Правила етичної поведінки працівників поліції затвердженні наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських".

Згідно п.1 Розділу І Правил, вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до п.1 Розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

З наведеного слідує, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Він має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції, їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Відтак, передумовою звільнення посадової особи за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування. Звільнення за порушення Присяги може мати місце лише тоді, коли особа скоїла проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Враховуючи викладене, суд погоджується з висновками відповідача про порушення позивачем службової дисципліни в частині щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно - правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, порушення вимог пункту 5 розділу І та пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом MВС України від 09.11.2016 №1179 "Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських", що виразилося у недотриманні за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час норм професійної етики, грубе порушення дисципліни, транспортної дисципліни.

Отже, накладаючи на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з поліції за порушення дисципліни відповідач правомірно виходив з того, що ним вчинено проступок, який першочергово виразився у керуванні транспортним засобом після вживання алкогольних напоїв, що викликало негативний суспільний резонанс щодо діяльності поліції, тобто вказаний вчинок не сумісний з перебуванням в органах поліції.

За наслідком системного аналізу матеріалів службового розслідування, суд дійшов висновку, що дисциплінарною комісією підтверджено порушення позивачем службової дисципліни.

В контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.

Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне Національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Відповідно до змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону №580-VIII, особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Однак, незважаючи на це, позивачем було вчинено дії, не сумісні з подальшим перебування на службі в поліції, не дотримано вимог чинного законодавства .

Будь-яких доказів, які б спростовували висновки службового розслідування, проведеного відносно позивача, під час апеляційного розгляду справи не надано.

Суд не бере до уваги посилання позивача на те, що вчинення ним дисциплінарного правопорушення не підтверджено, оскільки факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення у встановленому законодавством порядку, з огляду на те, що адміністративна і дисциплінарна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності, мають різний склад порушення, тому притягнення чи не притягнення до дисциплінарної відповідальності не може обумовлюватись наявністю чи відсутністю складу іншого правопорушення чи фактом притягнення до іншого виду відповідальності.

Суд у межах розгляду цієї справи не досліджує питання наявності або відсутності вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, а надає правову оцінку обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

При цьому, наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за відповідних підстав.

Така правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 800/531/17 та від 12 лютого 2019 року у справі №9901/711/18, від 12 грудня 2019 року у справа №816/70/16, від 01 квітня 2020 року у справа №806/647/15, від 21 січня 2021 року у справі № 826/4681/18.

Отже, предметом розглядом даної справи є встановлення в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, а не адміністративного правопорушення.

Поряд з цим, в ході розгляду даної справи встановлено, що дії позивача суперечать основним принципам, моральним нормам та правилам етичної поведінки поліцейських, якими повинен керуватися поліцейський під час виконання своїх службових обов`язків та поза службою. Допущення подібної поведінки підриває як авторитет самого поліцейського, органів поліції, так і держави в цілому.

Сам по собі факт допущення поліцейським дисциплінарних проступків компрометує його, як поліцейського, і дискредитує поліцію в цілому. Відсутність доказів про негативний суспільний резонанс, не виключає його наявності .

Крім того, суд враховує доводи відповідача про те, що інформація про відповідну подію (яка була предметом дослідження дисциплінарною комісією) мала широке висвітлення в різних інформаційних ресурсах, зокрема, на сторінках інтернет.

Беручи до уваги викладене, відповідачем належним чином з`ясовано обставини, які мали значення для прийняття спірних рішень, наведено мотиви, з яких зроблено висновки про наявність у діях позивача складу дисциплінарного проступку з посиланням на відповідні докази, відтак правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства, і такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Відтак, застосування відповідачем дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби позивача, як крайнього заходу дисциплінарного впливу є співмірним вчиненому позивачем проступку. Матеріали справи не містять жодного доказу порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування відносно позивача.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 22.11.2022 у справі 600/1167/22-а.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України: у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Позивачем не надано суду достатніх та належних доказів щодо обґрунтованості своїх позовних вимог.

При цьому, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України та оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними дій.

Керуючись ст. ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд,

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними та скасування наказів відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 13.07.2023 року.

Суддя Кухар Н.А.