Справа № 160/6921/23
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2023-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 червня 2023 року Справа № 160/6921/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
05.04.2023 ОСОБА_1 (далі позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ № 473к від 16.03.2023 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу аналітичної роботи управління кримінального аналізу ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 у вигляді зауваження;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної поліції України на користь позивачки судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1073 грн 60 коп. та витрат на правничу допомогу в розмірі 6550 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваним наказом, оскільки у вказаному наказі зазначено, що дисциплінарною комісією ГУНП проведено службове розслідування, за результатами якого в діях позивача був встановлений дисциплінарний проступок, що виразився у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин. Відповідачем під час службового розслідування належним чином не були з`ясовані обставини, що спростовують факт запізнення позивача на робоче місце. У висновках за результатами службового розслідування зазнаються пояснення співробітників відділу аналітичної роботи управління кримінального аналізу ГУНП в Дніпропетровській області, ряд співробітників пишуть про запізнення позивача на роботу, інші про запізнення на оперативні наради, тобто доведеності фактів будь-яких порушень ОСОБА_1 трудової дисципліни не має, а вказані данні є суперечливими та не дають можливості встановити істину. Вказує про неприязні стосунки між позивачем та безпосереднім керівником. Співробітники відділу, що давали пояснення в ході службового розслідування, знаходяться в прямому підпорядкуванні вказаної особи, через що їх показання не можуть бути об`єктивними. На думку позивача, відповідачем не доведено вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим в діях позивача відсутній склад дисциплінарного правопорушення. Зазначає про порушення порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності. Вказано про наявність витрат на професійну правничу допомогу. З огляду на викладене, позивач просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою від 10.04.2023 суд відкрив провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
20.04.2023 до суду надійшов відзив відповідача, в якому останній позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначив, що дисциплінарна комісія, перевіривши, проаналізувавши та оцінивши наявні матеріали службового розслідування, зробила висновок щодо наявності в діях інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, що виразилось у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану, тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, враховуючи характер проступку, обставин, за яких він був вчинений. ОСОБА_1 , склавши Присягу працівника поліції, добровільно взяла на себе зобов`язання, встановлені Законом України «Про Національну поліцію», і була обізнана, що за порушення цих вимог її буде притягнуто до суворої дисциплінарної відповідальності. Відтак при застосуванні до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення менш суворого зауваження, ГУНП діяло в межах повноважень, в спосіб та в порядку, передбаченому чинним законодавством. На думку відповідача, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 щодо стягнення на її користь за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП в Дніпропетровській області судових витрат на професійну правничу допомогу, за відсутності належно складених документів на підтвердження наявності таких витрат.
12.04.2023 представником позивача подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи копії матеріалів службового розслідування, проведеного відносно ОСОБА_1 .
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України, що підтверджується паспортом громадянина України серії НОМЕР_2 .
Позивач працює інспектором відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області в спеціальному званні капітан поліції.
31.01.2023 начальником УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції Сергієнком В.В. складено рапорт заступнику начальника ГУНП в Дніпропетровській області полковнику поліції Бухіннику С.А., яким доповів, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 протягом 2023 року систематично запізнюється на роботу всупереч вимогам усного наказу начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_2 про щоденне прибуття о 09:00 особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП на оперативну нараду до службового кабінету №523, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:
18.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 3 хвилини;
19.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 7 хвилини;
23.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 5 хвилин;
25.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 4 хвилини;
31.01.2023 запізнилась на оперативну нараду відділу на 7 хвилин.
Вказане свідчить, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 порушує службову дисципліну, а саме вимоги п.п. 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018, та вимоги ст. 139 Кодексу законів про працю України.
31.01.2023 після чергового запізнення капітана поліції ОСОБА_1 на оперативну нараду відділу полковником поліції ОСОБА_3 віддав усний наказ надати письмові пояснення з приводу причин та обставин запізнення, на що капітан поліції ОСОБА_1 відмовилась надавати будь-які письмові та усні пояснення, що є порушенням вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018.
07.02.2023 начальник Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_4 прийняв наказ «Про організацію проведення службового розслідування» №334, яким вирішено провести службове розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
06.03.2023 дисциплінарна комісія ГУНП в Дніпропетровській області склала висновок, затверджений начальником ГУНП в Дніпропетровській області генералом поліції третього ранку ОСОБА_4 , про результати службового розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
У висновку запропоновано:
- факти порушення службової дисципліни інспектором відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітаном поліції ОСОБА_1 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року вважати такими, що знайшли своє підтвердження, в її діях дисциплінарний проступок вважати встановленим та службове розслідування за вказаними відомостями завершити;
- за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану в Україні», що виразилось у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану тобто вчиненні дій, які не сумісні з вимогами, що пред`являються до професійних та моральних якостей поліцейського, та, як наслідок, підривають довіру до нього, як до носія влади та до поліції в цілому, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, застосувати до інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
- 16.03.2023 Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 » №473к, яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, пунктів 4, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Внутрішнього розпорядку дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, наказу ГУНП від 20.04.2022 № 604 «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії воєнного стану в Україні», що виразилось у запізненні на оперативні наради 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року без поважних причин в умовах воєнного стану застосовано до інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Не погоджуючись з прийнятими наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернулась до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин та релевантні їм джерела права.
Перевіряючи правомірність оскаржуваного позивачем наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд виходить з того, що правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».
Згідно із частиною 1 статті 17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У частині 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію» визначена Присяга працівника поліції.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно із частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Водночас, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
В постанові Верховного Суду від 10.04.2023 у справі № 520/5143/21 зазначено, що стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому:
- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;
- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;
- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;
- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
При цьому слід ураховувати, що звільнення у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією тих самих діянь, які водночас стали підставою для ініціювання службового розслідування.
Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Підставою накладення оскаржуваного дисциплінарного стягнення стали матеріали службового розслідування, якими встановлено, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , освіта вища, на службі в Національній поліції України з 07.11.2015, у займаній посаді з 09.01.2023, запізнилась на службу: 18.01.2023 на 3 хвилини; 19.01.2023 на 7 хвилини; 23.01.2023 на 5 хвилин; 25.01.2023 на 4 хвилини; 31.01.2023 на 7 хвилин.
В ході проведення службового розслідування капітан поліції ОСОБА_1 пояснила, що протягом січня 2023 року, в тому числі у вказані дати, приходила на роботу вчасно, без запізнень. Жодних претензій від керівництва стосовно службової дисципліни та дотримання розпорядку дня не надходило.
Під час проведення службового розслідування опитано заступника начальника начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_2 , якою повідомлено, що протягом січня 2023 року (а саме: 18.01.2023, 19.01.2023, 23.01.2023, 25.01.2023, 31.01.2023) інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 всупереч моїм наказам, як безпосереднього керівника відділу аналітичної роботи УКА ГУНГІ в Дніпропетровській області. систематично та свідомо ігнорує відповідні накази щодо вчасного прибуття на робоче місце несення служби, чим порушує належну мною організацію роботи відділу, порушує дотримання правил внутрішнього трудового розпорядку попри наявну законодавчу вимогу у прямому сприянні щодо організації та дотримання службової дисципліни під час несення служби останньою.
Поведінка інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка виявляться в систематичному запізненні на робоче місце, підриває роботу відділу, ускладнює виконання важливих та термінових завдань, ідеалізує в колективі неповагу до свого безпосереднього керівника та працівників відділу, які працюють на спільний показник якісної роботи.
Майор поліції ОСОБА_2 повідомила, що реагуючи на відповідні запізнення на робоче місце, у вигляді телефонних дзвінків та повідомлень через месенджери зв`язку, вона неодноразово намагалася з`ясувати причини відсутності свого підлеглого працівника, проте, інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 не спростовувала свою відсутність на робочому місці необхідністю вийти до іншого кабінету або будь - якого іншого приміщення ГУНП в Дніпропетровській області, навіть навпаки, запевняла, що вона (із відповідей ОСОБА_1 ): «вже на підході», «піднімаюсь», «біля управи».
Майор поліції ОСОБА_2 додала принтскріни повідомлень, які отримувала від капітана поліції ОСОБА_1 до матеріалів службового розслідування.
Під час проведення службового розслідування опитано заступника начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_5 , яким підтверджено обставини, викладені в рапорті начальника УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3 щодо систематичних запізнень капітана поліції ОСОБА_1 на службу, а саме: 18, 19, 23, 25, 31 січня 2023 року та додатково пояснено, що капітан поліції ОСОБА_1 і раніше запізнювалась на службу, у зв`язку з чим з останньою проводилась профілактична бесіда з метою запобігання у подальшому аналогічних порушень, однак, ця бесіда позитивного ефекту не мала та наголосив на тому, що капітан поліції ОСОБА_1 мешкає за 750 метрів від місця служби, тобто у пішій досяжності і на її запізнення не можуть впливати перебої в роботі громадського транспорту.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_6 , яким підтверджено обставини подій, викладені у рапорті начальника УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції ОСОБА_3 та наголосив, що капітан поліції ОСОБА_1 систематично запізнювалась на службу без поважних причин, що у свою чергу порушує виконання наказів, та створює у колективі думку про те, що виконання наказів керівництва є необов`язковим та має формальний характер, вказана поведінка дискредитує роботу підрозділу в умовах війни та негативно впливає на колектив підрозділу, в певній мірі деморалізує його.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 , якою зазначено, що інспектор відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 неодноразово запізнювалась на службу, а саме на оперативні наради відділу, чим змушувала інших поліцейських відділу чекати на неї, подібна поведінка ОСОБА_1 є явною неповагою до оточуючих, тому деморалізує колектив відділу аналітичної роботи.
Під час проведення службового розслідування опитано старшого інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , якою зазначено, що у листопаді 2022 року керівником УКА ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 було доведено до особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, що у подальшому щоденно будуть проводитися оперативні наради о 09:00 керівником ВАР УКА ГУНП майором поліції ОСОБА_2 з метою планування робочого дня та визначення чітких завдань за кожним співробітником. Оперативні наради не проводились під час повітряних тривог, а у разі поважної причини з попередженням керівника поліцейський може бути відсутній на нараді. Під час проведення оперативних нарад ОСОБА_2 неодноразово доводились відомості щодо недопущення порушення службової дисципліни поліцейськими управління, однак, інспектором ВАР УКА ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 регулярно здійснюються такі порушення, що виражаються y систематичному запізненні на оперативні наради. Лейтенанту поліції ОСОБА_8 відомі точно дві дати у січні 2023, коли ОСОБА_1 запізнилась на оперативну нараду, це 26.01.2023. Також 31.01.2023 факт запізнення ОСОБА_1 на службу був зафіксований начальником УКА ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_3 . У капітана поліції ОСОБА_1 по відношенню до колег зверхнє ставлення, що підтверджується відсутністю комунікації зі співробітниками підрозділу.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із приписами статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (пункт 1 частини першої).
Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
У разі вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, перед накладенням дисциплінарного стягнення, з метою з`ясування всіх обставин вчинення такого проступку, наявності вини, керівник призначає службове розслідування, про що видає наказ.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій.
Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Складові цього поняття тісно пов`язані з морально-етичними нормами.
Вчинки, що дискредитують працівників поліції та власне органи Національної поліції, пов`язані насамперед з низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Тому під вчинками, що підривають авторитет працівника Національної поліції, розуміються протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника , що мають бути доведені у визначеному порядку.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 91 Закону України «Про Національну поліції України» розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.
Питання розпорядку дня регламентується відповідним внутрішнім організаційно-розпорядчим документом. В нашому випадку, в ГУНП в Дніпропетровській області внутрішнім розпорядком дня поліцейських, державних службовців та працівників управлінь, відділів, секторів апарату ГУНП та інших його структурних, відокремлених підрозділів, затвердженого наказом ГУНП від 30.09.2016 № 2786, встановлено:
1. Початок роботи - о 9.00;
2. Обідня перерва - 45 хвилин: з 13.00 по 13.45;
3. Закінчення робочого дня: у понеділок, вівторок, середу, четвер о 18.00; у п`ятницю о 16.45; напередодні святкових днів у понеділок, вівторок, середу, четвер о 17.00, у п`ятницю 15.45;
4. Вихідні дні субота і неділя.
Рекомендований час завчасного прибуття на робоче місце 08.45.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 5 Дисциплінарного статуту поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика. За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.
З аналізу наведених норм, судом встановлено, що наказом ГУНП від 30.09.2016 №2786 визначено початок роботи відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, в тому числі капітана поліції ОСОБА_1 о 09 год. 00 хв.
Водночас у листопаді 2022 року керівником УКА ГУНП полковником поліції ОСОБА_3 було доведено до особового складу відділу аналітичної роботи УКА ГУНП, що у подальшому щоденно будуть проводитися оперативні наради о 09:00 керівником ВАР УКА ГУНП майором поліції ОСОБА_2 з метою планування робочого дня та визначення чітких завдань за кожним співробітником.
Як пояснено працівниками відділу аналітичної роботи УКА ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 запізнилась на службу: 18.01.2023 на 3 хвилини; 19.01.2023 на 7 хвилини; 23.01.2023 на 5 хвилин; 25.01.2023 на 4 хвилини; 31.01.2023 на 7 хвилин.
Наведене доводить, що має місце систематичне невиконання позивачем ч. 2 ст. 91 Закону України «Про Національну поліції України», ч.ч.1, 2 ст. 5 Дисциплінарного статуту, наказу ГУНП від 30.09.2016 № 2786 в частині своєчасно прибуття на службу та порушення розпорядку робочого дня.
Необхідно відмітити, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема, дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, слідує, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Як висновується з аналізу нормативно-правових актів, які регулюють діяльність працівників органів поліції, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.
Діяльність поліцейського має відповідати не тільки положенням Конституції і чинного законодавства, а й моральним принципам і нормам. При цьому етичний кодекс, яким поліцейські повинні керуватися, не просто спирається на загальноприйняту мораль, а й конкретизує її вимоги відповідно до специфіки службової діяльності, неординарних обов`язків і повноважень, що покладаються на них. Поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції. Працівник поліції має усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, стверджувати та відстоювати честь і гідність свого звання, несучи відповідальність перед державою і суспільством та вживати заходів задля підвищення авторитету і позитивного іміджу органів поліції.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22.07.2020 року у справі №804/8515/17.
Суд погоджується, що поведінка інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 , яка виявляться в систематичному запізненні на робоче місце, підриває роботу відділу, ускладнює виконання важливих та термінових завдань, ідеалізує в колективі неповагу до свого безпосереднього керівника та працівників відділу, які працюють на спільний показник якісної роботи, порушує правила трудового розпорядку.
Судом підтверджено під час розгляду справи вчинення позивачем дій, що дискредитують працівника поліції.
Згідноіз ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Відповідно до ч.2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
На підставі ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
За вчинений позивачем дисциплінарний проступок, до неї застосовано менш суворе дисциплінарне стягнення, а саме зауваження.
Таким чином, застосоване дисциплінарне стягнення є цілком співмірним з вчиненим ОСОБА_1 дисциплінарним проступком.
Стосовно посилання позивача на порушення норм КЗпП України, суд зазначає, що порядок застосування до працівників поліції дисциплінарних стягнень передбачено спеціальним законодавством, в тому числі Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України. Відтак посилання на порушення норм КЗпП України є неналежним правозастосуванням у спірних правовідносинах.
Стосовно твердження позивача про неприязні стосунки між нею та майором поліції ОСОБА_2 , яка займає посаду заступника начальника начальника відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області, то суд зазначає, що вчасне прибуття на робоче місце працівником поліції не може розглядатися як дискримінація того чи іншого працівника поліції в контексті особистих неприязних стосунків, оскільки встановлений у відповідному підрозділі Національної поліції трудовий розпорядок є єдиним для усіх працівників та підлягає виконанню незалежно від ставлення керівництва до підлеглої особи.
Щодо доводів позивача про порушення процедури проведення службового розслідування в частині неознайомлення з наказом про початок проведення службового розслідування, то вказане спростовується фактом подання позивачем пояснень, які враховані під час проведення службового розслідування та містяться у висновку про результати службового розслідування за фактом запізнень інспектора відділу аналітичної роботи УКА ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 на службу 18, 19, 23, 25 та 31 січня 2023 року.
Частинами 1, 2 Дисциплінарного статуту визначено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Частиною 3 вказаної статті визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Вказаними нормами визначено право особи на захист відносно якої проводиться службове розслідування та яким чином повинно бути забезпечено.
Цією ж нормою визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право надавати пояснення з приводу питань, відносно яких проводиться службове розслідування.
Позивач була обізнана стосовно проведення щодо неї службового розслідування та скористалась правом подання пояснень.
Стосовно твердження позивача про те, що в наказі на проведення службового розслідування доручалося провести розслідування за фактом запізнення на службу, а притягнуто до дисциплінарної відповідальності по факту запізнення на оперативні наради, то суд вказує, що оперативна нарада є частиною служби позивача. Як було встановлено судом щоденна служба позивача розпочинається з оперативних нарад, початок яких збігається з часом початку робочого дня позивача. Вказані поняття є тотожними, а тому скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності лише через зазначення про запізнення на оперативні наради є безпідставним.
Складання акта про порушення правил внутрішнього трудового розпорядку не передбачено Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом Національної поліції України. Факт запізнення позивача на службу (в тому числі оперативні наради) підтверджено поясненнями співробітників відділу та скрінами повідомлень ОСОБА_1 у месенджері.
На підставі викладеного, суд вважає, що оскаржуваний наказ є таким, що прийнятий та сформований у межах, спосіб та порядок, що визначені чинним законодавством, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність своїх дій, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд зробив висновок про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат та присудження витрат на професійну правничу допомогу згідно зі ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 139, 241 - 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ніколайчук С.В. перебувала на лікарняному з 19.06.2023 по 22.06.2023, тому розгляд справи судом здійснено 23.06.2023 року та повний текст складено 13.07.2023 року.

Суддя С.В. Ніколайчук