Справа № 420/2678/23
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2023-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/2678/23

Перша інстанція: суддя Харченко Ю.В.,

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Бітова А.І.,

Танасогло Т.М.

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023р. по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Комунікаційно будівельна компанія» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2023р. ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» звернулося в суд із позовом до ГУ ДПС в Одеській області, в якому просило:

- визнати незаконним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 2.02.2023р. №15872;

- зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Комунікаційна будівельна компанія» () з переліку ризикових суб`єктів господарювання. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що у лютому 2022р. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС в Одеській області було прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким була встановлена відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав, встановлених п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме через проведення позивачем господарських операцій із суб`єктами господарювання, яких рішенням податкового органа включено до переліку ризикових платників податків.

Позивач не погоджується із зазначеним рішенням, вважає його необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим звернувся в суд із даним позовом.

Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023р. адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 2.02.2023р. №15872.

Зобов`язано Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» () з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС в Одеській області на користь ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» судовий збір у розмірі 2 684грн..

В апеляційній скарзі апелянт просить рішення суду скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, посилаючись на порушення норм права.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи не містять належних і достатніх доказів, які б давали підстави вважати, що відповідач довів правомірність оскаржуваного позивачем рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області про відповідність ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» критеріям ризиковості платника податку.

Вирішуючи спір, судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду, що ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» зареєстроване як юридична особа 23.01.2018р.. Місце знаходження юридичної особи: 65091, м.Одеса, вул.Комітетська, 24 Б. Зареєстрованими видами діяльності ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» за класифікатором видів економічної діяльності є: 43.21 Електромонтажні роботи; 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.; 61.20 Діяльність у сфері безпроводового електрозв`язку; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій.

Як вбачається із матеріалів справи та позивачем у позовній заяві стверджується, що з метою надання відповідних послуг та виконання робіт, товариством забезпечене власним персоналом та виробничими потужностями, має необхідні дозволи та ліцензії, а саме:

- Ліцензію видану ДАБІ від 14.02.2018р. №8-Л на виконання будівельних робіт;

- Декларацію про відповідність матеріально-технічної бази законодавства з охорони праці;

- Декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці.

Також, позивач зазначив, що штат працівників товариства більше 20 працівників. Позивач має матеріальну технічну базу для виконання договорів, а саме орендує будівельні механізми та техніку більше 50 одиниць, що підтверджується копіями договору оренди. Також, позивач орендує офісні приміщення а виробничу базу. Позивач має в штаті працівників кваліфіковано інженера проектувальника сертифікат AP 004625, який забезпечує можливість виконання проектних робіт для замовників. На підтвердження вказаних обставин підприємством подано, та прийнято податковим органом форму 20-Опп iз зазначенням основних засобів.

Між тим, 2.02.2023р. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Одеській області було прийнято Рішення за №15872, яким встановлено відповідність ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» критеріям ризиковості платника згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника і реалізацією товару на контрагентів з ознаками ризиковості.

Як свідчать обставини справи, вказаному рішенню передувало отримання від платника податку інформації, та копій відповідних документів від 31.03.2023р. за №1.

Підставою для прийняття вказаного рішення став висновок Комісії про те, що подані платником документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості, а саме у розділі податкова інформація вказано: « 1. придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого (яких) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку та 2. Постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого (яких) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку».

Позивач вважає вищевказане рішення податкового органу протиправним та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку із чим звернувся в суд з даним адміністративним позовом. Перевіряючи правомірність та законність оскаржуваного рішення податкового органу, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує його протиправність та скасування, колегія суддів виходить з наступного.

У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Приписами п.61.1 ст.61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пп.62.1.2 п.62.1 ст.62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно п.71.1 ст.71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

У відповідності до п.74.1, п.74.3 ст.74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (надалі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абз.3 п.74.1 ст.74 ПК України).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абз.4 п.74.1 ст.74 ПК України).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абз.5 п.74.1 ст.74 ПК України).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

За правилами п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Положеннями п.201.16 ст.201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених КМУ.

11.12.2019р. Постановою КМУ «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» за №1165, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН; Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації; Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (надалі - Порядок №1165, у редакції від 11.12.2019р., чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

За правилами п.4-5 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У відповідності до п.6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що спірним рішенням від 2.02.2023р. за №15872, ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Підстава: п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова інформація: встановлено операції з придбання товарів послуг у суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості, реалізація послуг на суб`єктів господарювання з ознаками ризиковості.

Апеляційний суд зазначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч.2 ст.2 КАС України).

При вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд першої інстанції, дійшов висновку про те, що рішення прийнято з порушенням норм чинного законодавства, а тому є протиправним.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Приписами п.26,27 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

Відповідно до п.40,42,43,44,45,46 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Отже, положеннями Порядку №1165 встановлена чітка послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платнику податку.

При цьому, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Тобто, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 30.11.2021р. по справі за №340/1098/20, від 23.06.2022р. по справі за №640/6130/20.

Під час апеляційного розгляду судовою колегіє було досліджено матеріали справи, надані документи.

Так, як вбачається з матеріалів справи, 2.02.2023р. Комісією регіонального рівня ГУ ДПС в Одеській області прийнято рішення за №15872, про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» критеріям ризиковості платника податку, у зв`язку з його відповідністю п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в якому контролюючим органом у розділі «Податкова інформація», котрий заповнюється у разі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податків, зазначено «ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку».

Так, відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, які є додатком до Порядку №1165, встановлено наступний критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно додатку 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Судова колегія звертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість, як вбачається із матеріалів справи, що податковим органом як в оскаржуваному рішенні жодним чином не конкретизовано, так і до суду, під час розгляду справи, не надано жодних належних, юридично спроможних доказів на підтвердження наявності інформації, яка була підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платнику від 2.02.2023р. №15872.

При цьому, у відзиві на позовну заяву та в апеляційній скарзі податковим органом зазначено, що за результатами проведеного моніторингу реєстрації ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія», за період з січня 2021р. по 2023р., встановлено участь ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» в ризикових операціях. На адресу ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» встановлено постачання товару від суб`єктів господарювання, щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, а саме:

- ТОВ «МЕРЕЖБУДСЕРВІС» (), вказане товариство включено до переліку ризикових платників податку - 14.09.2022р., товар за номенклатурою: «будівництво кабельних»;

- TЗOB «ХІТПРО» (), вказане товариство включено до переліку ризикових платників податку - 31.10.2022р., товар за номенклатурою: «дизельне паливо» на суму 3691,7тис грн., «газ скраплений автомобільний» на суму 52,5тис.грн.

Також, встановлено придбання у ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія» товару суб`єктами господарювання, щодо яких прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості, а саме:

- Представництво «ПАУЕР КОНСТРАКШН КОРПОРЕЙШН ОФ ЧАЙНА, ЛТД», (), вказане представництво включено до переліку ризикових платників податку - 20.09.2022р., товар за номенклатурою: «будівництво кабельних систем 35кв для Південно-укр» на суму 5 280 тис грн..»;

- ТОВ «МЕРЕЖБУДСЕРВІС» (), вказане товариство включено до переліку ризикових платників податку - 14.09.2022р., товар за номенклатурою: «труба ПЕ 100 SDR 17110 x6.6» на суму 68,9тис.грн., «труба 325х6 ГОСТ 10704-91» на суму 41,3тис.грн.

При цьому, як вбачається із матеріалів справи, що між позивачем та ТОВ «ХІТПРО» був укладений договір поставки за №547 від 12 лютого 2020р.. Згідно умов даного договору підприємство придбаває паливо на умовах самовивозу за місцем знаходження АЗС. Придбання палива здійснюється за допомогою Смарт-карт (в тому числі шляхом списання інформації про залишки палива зі смарт-карт після заправки). Вказаний договір не має ознак фіктивності (не визнаний в судовому порядку не дійсним тощо) факт оплати коштів за товар, а саме паливо підтверджується відповідними платіжними дорученнями, та реєстрації постачальником відповідних податкових накладних. Зміст господарської операції полягає у придбанні палива, необхідного для заправки власних та орендованих машин, та механізмів для здійснення власної господарської діяльності ТОВ «КБК» - будівництва.

Також, у 2022р. позивач придбав у ТОВ «АТАЛАНТ АГРО ТРЕЙД» Фільтри паливні на загальну суму 3 512грн., Насос паливний вартістю 66913,56грн., та форсунку загальною вартістю 17188,22грн.. Вказане обладнання необхідне для здійснення ремонту техніки, яка використовується позивачем у власній господарський діяльності, ремонт техніки, в тому числі замін фільтрів, проводилася власними силами нашого підприємства та із залученням сторонніх фахівців. Факт поставки придбаного обладнання підтверджується видатковими накладними.

У грудні 2021р. між позивачем та ПРЕДСТАВНИЦТВОМ "ПАУЕР КОНСТРАКШН КОРПОРЕЙШН ОФ ЧАЙНА, ЛТД" був укладений контракт на будівництво кабельних систем 35кВ, в межах котрого підрядником отримано аванс в розмірі 5 280 000грн.. Розпочато відповідні роботи по виконанню договору. Об`єкт будівництва Південно-український вітроенергетичний проект Миколаїв (Україна) місцезнаходження: Миколаївська область. В рамках вказаного договору розпочаті будівельні роботи, придбані матеріали. Починаючи з 24.02.2022р. об`єкт законсервований у зв`язку із початком активних бойових дій на території Миколаївської області. Підрядник повідомив замовника про настання форс-мажорних обставин.

Взаємодія позивача та ТОВ «МЕРЕЖБУДСЕРВІС» відбувалась в рамках договору за №01/02-2022 від 1.02.2022р.. Внаслідок виконання робіт на об`єктах замовників із використанням власних матеріалів підприємство мало на власному складі товаро-матеріальні цінності в тому числі Труби. З метою отримання прибутку труба була реалізована на користь покупця ТОВ «МЕРЕЖБУДСЕРВІС». По факту поставки труби на умовах договору оформлена відповідна видаткова накладна, кошти отримані підприємством в повному обсязі.

Аналізуючи вищевказане, судова колегія зазначає, що на момент початку господарських операцій та в подальшому їх виконання із переліченими вище суб`єктами господарювання, останні не мали жодних ознак ризиковості, були зареєстровані як платники ПДВ, та не мали податкового боргу. Натомість, рішення щодо їх ризиковості прийнято значно пізніше початку та виконання роботи позивача з вище окресленими підприємствами.

Окрім того, варто зауважити, що оскаржуване рішення податкового органу від 2.02.2023р. за №15872 не містить жодних мотивів відхилення представлених платником документів, на предмет спростування відповідності платника критеріям ризиковості, як і не містить ґрунтовних пояснень щодо неможливості їх прийняття.

У відповідності до п.26,27 Порядку №1165, комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном. Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком. Комісія контролюючого органу в своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції України, Податкового кодексу України та законів, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, а також цим Порядком.

У правових висновках Верховного Суду, що наведені в постановах від 16 грудня 2020р. у справі №340/474/20, від 5 січня 2021р. у справі №640/10988/20, від 5 січня 2021р. у справі №640/11321/20, зазначено, що при вирішенні спорів даної категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання, характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

При цьому, суд касаційної інстанції акцентував, що Комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої, зокрема, інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Однак, судова колегія звертає увагу на ту обставину, що у спірному рішенні жодним чином відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що слугувала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в мажах яких були зафіксовані такі операції, спірне рішення не містить посилань ані на господарську операцію, яка, на думку відповідача є ризиковою, а ні найменування контрагента, з яким вона здійснювалася, а ні на підстави, за яких така операція визнана ризиковою.

Окрім того, контролюючим органом до суду не надано витяг з протоколу засідання комісії, та оскаржуване рішення також не містить жодних посилань на витяг з протоколу засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Також, судова колегія зазначає, що відповідач не надав належних доказів, які б досліджувалися в ході засідання комісії, і які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, відповідачем не надано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, які характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а текст оскаржуваного рішення контролюючого органу не містить а ні юридичних мотивів, а ні фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.

Отже, податковим органом, як суб`єктом владних повноважень, не надано жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії, та які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, як і не надано доказів, які б вказували на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило б включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, зокрема п.8 Критеріїв, а отже, зважаючи на викладене, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про протиправність прийняття Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС України в Одеській області Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 2.02.2023р. за №15872.

Враховуючи вищевказане, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог ТОВ «Комунікаційно будівельна компанія», оскільки податковим органом не доведено, що були наявні підстави для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових платників податків, у зв`язку з чим оскаржуване рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС в Одеській області від 2.02.2023р. за №15872 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню.

В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.

За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246,315,316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: А.І. Бітов

Т.М. Танасогло