Справа № 580/3589/23
Суддя: Валентина ТИМОШЕНКО
Дата ухвалення: 2023-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2023 року справа № 580/3589/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Тимошенко В.П.,

розглядаючи у письмовому провадженні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Селена до Головного управління ДКСУ у Черкаській області про визнання незаконним та скасування рішення про повернення,

встановив:

11 травня 2023 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернулося товариство з обмеженою відповідальністю Селена до Головного управління ДКСУ у Черкаській області, в якій просить:

1) визнати незаконним та скасувати рішення Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області (18001, м. Черкаси, вул.Хрещатик.192, ), оформленого листом від 14.03.2023 №04-17-02-10/1910, про повернення частково виконаних наказів від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21) з примусового виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 01.03.2022 у справі №925/181/20(925/1747/21), в межах сум стягнення: стягнення з державного бюджету податку на прибуток в сумі 3 850,70 грн.; стягнення з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади туристичного збору в сумі 447,10 грн. та орендної плати за землю в сумі 32 823,32 грн.;

2) визнати незаконною бездіяльність Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області (18001, м. Черкаси, вул.Хрещатик.192, ) щодо не стягнення судового збору в розмірі 1 978,91 грн. із місцевого бюджету Будищенської територіальної громади при примусовому виконанні наказу Господарського суду Черкаської області від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21);

3) зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби у Черкаській області (18001, м. Черкаси, вул.Хрещатик.192, ) здійснити заходи щодо безспірного списання (стягнення) судового збору в розмірі 1 978,91 грн. із місцевого бюджету Будищенської територіальної громади при примусовому виконанні наказу Господарського суду Черкаської області від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21).

Позов обгрунтовано тим, що Головним управлінням Державної казначейської служби України у Черкаській області було прийнято рішення про відкладення безспірного списання з відповідних бюджетів вказаних вище сум з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема, п.1, 6, 9, 11 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, ст.18, 75, 326 ГПК України.

Ухвалою від 23.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи.

Відповідач подав відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнає, у задоволенні позову просить відмовити. В обгрунтування своєї позиції зазначив, що стягнення коштів державного та місцевих бюджетів для повернення надмірно та/або помилково сплачених податків і зборів та інших доходів бюджету можливе виключно у разі надходження таких коштів на рахунки державного чи місцевих бюджетів з підтвердженням такого надходження відповідними розрахунковими документами. У зв`язку з відсутністю розрахункових документів, які підтверджують факт зарахування коштів до державного бюджету податку на прибуток в сумі 3 850,70 грн, а також зарахування коштів до місцевого бюджету Будищенської територіальної громади туристичного збору в сумі 447,10 грн та орендної плати за землю в сумі 32 823,32 грн, що зазначені в наказах Господарського суду Черкаської області від 09.05.2022 у справі № 925/181/20(925/1747/21) про стягнення коштів з Державного бюджету та про стягнення коштів з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади, безспірне списання цих платежів з відповідних бюджетів не здійснювалося. Крім того, безспірне списання судового збору з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади в сумі 1 978,91 грн також не здійснено, оскільки такі кошти зараховані до спеціального фонду державного бюджету, що унеможливлює його виконання. Позивачу неодноразово наголошувалось, зокрема листом Головного управління від 13.05.2022 № 04-17-02-10/2806 про те, що стягнення надходжень державного та місцевих бюджетів можливе виключно за наявності оригіналу або копії розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції, тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету. Оскільки, суми на користь Позивача згідно рішення суду по справі № 925/181/20(925/1747/21) не були стягнуті у зв`язку з відсутністю розрахункових документів, Головним управлінням відкладено безспірне списання частини коштів керуючись п.п.2 п. 11 Порядку № 845 та листом від 27.01.2023 № 04-17-02-10/712, рекомендованим поштовим відправленням № 924 (отримано адресатом 03.02.2023), повідомлено Позивача про таке відкладення та запропоновано направити на адресу Головного управління оригінали чи копії розрахункових документів (платіжних доручень, квитанцій, тощо), що підтверджують надходження до державного бюджету податку на прибуток в сумі 3 850,70 грн, а також зарахування коштів до місцевого бюджету Будищенської територіальної громади туристичного збору в сумі 447,10 грн та орендної плати за землю в сумі 32 823,32 грн.

Суд, розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив таке.

01.03.2022 рішенням Господарського суду Черкаської області у справі №925/181/20(925/1747/21) (із виправленою згідно з ухвалою суду від 09.05.2022 опискою) частково задоволено позовні вимоги боржника у особі ліквідатора банкрута, арбітражного керуючого Голінного А.М., від 15.12.2021 №925/181/20/1143: стягнуто із Державного бюджету України на користь ТОВ "Селена" кошти в сумі 5 423,27 грн. (з них: кошти з податку на прибуток в сумі 3 850,70 грн., з рентної плати за спеціальне використання води в сумі 1 536,69 грн., з екологічного податку в сумі 35,88 грн.), а також 2 270,00 грн. судового збору, всього 7 693,27 грн.; стягнуто з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади, яка є правонаступником Свидівоцької сільської ради на користь ТОВ "Селена" надміру сплачені кошти в загальній сумі 33 270,42 грн. (з них: туристичний збір в сумі 447,10 грн., орендна плата за землю в сумі 32 823,32 грн.), а також 1 978,91 грн. судового збору, всього 35 249,33 грн.

09.05.2023 на виконання вказаного вище судового рішення були видані накази суду.

07.09.2022 постановою Північного апеляційного господарського суду ухвалене у справі №925/181/20(925/1747/21) рішення суду першої інстанції залишено без змін.

27.01.2023, 14.03.2023 та 15.03.2023 Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області та Державна казначейська служба України листами відповідно за вих.№04-17-02-10/712, за вих.№04-17-02-10/1910 та за вих.№5-06-06/4443 повідомили позивача про те, що відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, Головним управлінням відповідно до наказів суду від 09.05.2022 у справі №925/181/209925/1747/210 17.01.2023 здійснено стягнення коштів з державного бюджету у загальній сумі 3 842,57 грн.; що стягнення коштів здійснено з урахуванням поданих стягувачем платіжних доручень про перерахування коштів, у межах сум, фактично зарахованих до державного бюджету; що у зв`язку з відсутністю розрахункових документів, які підтверджують факт зарахування коштів до державного бюджету податку на прибуток у сумі 3850,70 грн., зарахування коштів до місцевого бюджету Будищенської територіальної громади туристичного збору у сумі 447,10 грн. та орендної плати за землю у сумі 32823,32 грн., безспірне стягнення цих сум з відповідних бюджетів не здійснювалося; що стягнення судового збору у сумі 1 978,91 грн. з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади також не здійснено, оскільки такі кошти зараховані до спеціального фонду державного бюджету, що унеможливлює подальше виконання; що у зв`язку із викладеними обставинами, Головним управлінням було прийнято рішення про відкладення безспірного списання коштів у вказаних вище сумах до надходження на його адресу у місячний строк оригіналів чи копій розрахункових документів (платіжних доручень, квитанцій тощо), що підтверджують надходження їх до державного бюджету.

19.07.2022 та 06.03.2023 АТ КБ "ПриватБанк" листами №20.1.0.0.0/7-220716/345 та №20.1.0.0.0/7-230213/26228 відмовив ліквідатору у наданні копій платіжних документів, про які зазначали у своїх листах органи Казначейства, у зв`язку із спливом строку їх зберігання та з посиланням на захист персональних даних.

Таким чином суд зазначає, що спір між сторонами виник внаслідок невиконання органом Казначейства рішення Господарського суду Черкаської області від 01.03.2022 у справі №925/181/20(925/1747/21) та виданих на його виконання наказів суду від 09.05.2022.

Не погоджуючись з такими діями, позивач звернувсь в суд із даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Статтею 129 Конституції України визначено, що основними засадами судочинства є обов`язковість рішень суду.

Таким чином, судове рішення, яке набрало законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок.

Гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України «Про виконавче провадження» та особливості їх виконання встановлені Законом України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень».

Пунктом 1 частини 1 статті 3 Закону України Про виконавче провадження передбачено, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів, зокрема, виконавчих листів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Приписами частини 1 статті 25 Бюджетного кодексу України обумовлено, що казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 №215 затверджено Положення про Державну казначейську службу України (далі Положення №215), відповідно до пункту 1 якого Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення №215 Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Пунктом 9 Положення №215 встановлено, що Казначейство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Підпунктом 14 пункту 4 Положення про головні управління Державної казначейської служби України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12.10.2011 №1280, Головне управління Казначейства відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Отже, законодавством наділено органи Казначейства повноваженнями здійснювати безспірне списання коштів державного та місцевого бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Підпунктом 1 пункту 9 розділу VI Прикінцеві та перехідні положення Бюджетного кодексу України встановлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету, рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів. Зазначені рішення передаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для виконання. Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань. Видатки бюджетних установ, щодо яких прийнято рішення про накладення на них арешту, дозволяється здійснювати в частині видатків, які статтею 55 цього Кодексу визначено як захищені, у разі зазначення про це у судовому рішенні.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржника, прийнятих судами, а також іншими державними органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначений Порядком №845.

Пунктом 2 Порядку №845 визначено, що безспірне списання операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Боржники визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Виконавчі документи оформлені в установленому порядку виконавчі листи судів та накази господарських судів, видані на виконання рішень про стягнення коштів, а також інші документи, визначені Законом України Про виконавче провадження.

Згідно пункту 3 Порядку, рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Відповідно до пункту 6 Положення №845, у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб: заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення); оригінал виконавчого документа; судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності); оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету).

Пунктом 8 Положення №845 визначено, що органи Казначейства після надходження документів, зазначених у пунктах 6 і 7 цього Порядку: 1) приймають їх до розгляду та реєструють відповідно до вимог організації діловодства. На заяві стягувача про виконання рішення про стягнення коштів (супровідному листі керівника відповідного органу державної виконавчої служби) зазначається дата надходження і вхідний номер; 2) здійснюють попередній розгляд документів, за результатами якого визначають необхідність отримання від стягувача інших відомостей для виконання рішення про стягнення коштів; 3) повідомляють стягувачеві (представникові стягувача) на його письмову вимогу про прийняття, реєстрацію та результати попереднього розгляду документів.

В силу підпункту 9 пункту 9 Порядку №845 орган Казначейства повертає виконавчий документ стягувачеві у разі, коли протягом місяця з дня звернення до стягувача для отримання додаткових відомостей для виконання рішення про стягнення коштів ним не надано таких відомостей органу Казначейства.

При цьому, підпунктом 2 пункту 4 Порядку №845 передбачено, що органи Казначейства вживають заходів до виконання виконавчих документів протягом установленого строку.

Також, орган Казначейства відповідно до пункту 5 Порядку №845 під час виконання виконавчих документів наділений повноваженнями безоплатно отримувати необхідні для виконання виконавчих документів судові рішення, пояснення, довідки, іншу інформацію; вимагати від боржників ужиття заходів до виконання виконавчих документів.

Пунктом 24 Порядку №845 встановлено, що стягувачі, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів з рахунків боржника, подають до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (відкриті рахунки), або за його місцезнаходженням документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку.

Якщо боржник обслуговується централізованою бухгалтерією, зазначені документи подаються до органу Казначейства, в якому відкрито рахунки відповідної бюджетної установи, при якій створена така централізована бухгалтерія (далі централізоване обслуговування боржника).

Відповідно до пункту 25 Порядку №845 безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку.

Згідно пункту 29 Порядку №845, у разі неможливості визначення кодів класифікації видатків бюджету або рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів, орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа надсилає до боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, запит для встановлення відповідних даних із зазначенням строку надання відповіді.

Якщо боржник, який є одержувачем бюджетних коштів, повідомляє про те, що заборгованість за виконавчими документами не відповідає заходам, передбаченим бюджетною програмою, які їх уповноважили виконувати, та надає документи, які це підтверджують, орган Казначейства повертає виконавчі документи стягувачу для стягнення таких коштів через органи виконавчої служби.

За положенням пунктів 31-32 Порядку №845, у разі коли за визначеними органом Казначейства кодами класифікації видатків бюджету, за якими здійснюється безспірне списання коштів, відсутні відкриті асигнування (кошти на рахунках) або до кінця бюджетного періоду їх недостатньо для виконання судового рішення, орган Казначейства надсилає боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, вимогу щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Якщо у боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника, недостатньо відкритих асигнувань (коштів на рахунках) для виконання виконавчого документа, безспірне списання коштів здійснюється частково. На виконавчому документі ставиться відмітка про обсяг списаних коштів, яка засвідчується підписом відповідальної особи, скріпленим гербовою печаткою.

Боржник або бюджетна установа, що здійснює централізоване обслуговування боржника, зобов`язані протягом одного місяця після надходження зазначеної вимоги надіслати органу Казначейства письмове повідомлення про заходи, вжиті ними з метою виконання судового рішення, та у разі, коли в результаті здійснення таких заходів не забезпечено виконання судового рішення у повному обсязі, надсилати щомісяця повідомлення про вжиті заходи.

Безспірне списання коштів здійснюється з моменту відкриття відповідних асигнувань.

При цьому, згідно з пунктом 47 Порядку №845 безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих: 1) органом Казначейства: документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником; інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника; 2) керівником органу державної виконавчої служби зазначених у пункті 7 цього Порядку документів та відомостей.

Відповідно до пункту 48 Порядку №845 для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей за наявності відповідних бюджетних асигнувань для здійснення безспірного списання коштів.

Аналіз наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що держава гарантує виконання рішень про стягнення коштів з місцевих бюджетів, шляхом їхнього безспірного списання в строк, що не перевищує три місяці.

Безспірне списання коштів із боржників передбачає: звернення стягувача до органу Казначейства із заявою про прийняття виконавчого документа для виконання; прийняття заяви та доданих до неї документів, їхня реєстрація і попередній розгляд; визначення органом Казначейства кодів класифікації видатків бюджету і рахунків, з яких проводиться безспірне списання коштів або направлення боржникові запиту для встановлення відповідних даних; безпосереднє списання коштів із зарахуванням їх на рахунок стягувача, а в разі відсутності коштів на рахунках боржника направлення йому вимоги щодо необхідності вжиття заходів для встановлення таких асигнувань або здійснення інших дій, спрямованих на виконання судового рішення.

Наявність на будь-якому з етапів безспірного списання коштів обставин, що ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення є підставою для повідомлення органу, що видав виконавчий документ, про зміст зазначених перешкод з одночасною вимогою про їх усунення шляхом зміни порядку і способу виконання такого рішення та/або його роз`яснення, чи розстрочення або відстрочення виконання.

Суд зазначає, що реалізація гарантії держави виконання судових рішень щодо списання коштів місцевих бюджетів, покладається на органи казначейства, які зобов`язані в кожному випадку, незалежно від заходів, учинених стягувачем, застосувати весь спектр наданих їм повноважень для невідкладного виконання судового рішення про стягнення коштів із указаних суб`єктів. Отже, відповідач повинен вживати всіх заходів з виконання рішення суду, встановлених Порядком №845.

Таким чином, в будь-якому випадку, у спірних правовідносинах управління органу казначейства є встановленою Законом України Про виконавче провадження та Порядком №845 особою, що, зокрема, здійснює безспірне списання коштів за рішеннями судів про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів.

За положеннями Порядку №845 безспірне списання коштів за рішенням судів здійснюється з рахунків боржника у межах відкритих асигнувань, а в разі їх відсутності територіальний орган Держказначейства надсилає боржнику вимогу, якою зобов`язує здійснити дії, спрямовані на виконання рішення суду та пошук відкритих асигнувань. У такому випадку орган Держказначейства може заборонити боржнику здійснювати інші видатки, окрім захищених статей, передбачених Бюджетним кодексом України.

За таких обставин суд дійшов висновку, що відповідач повинен вживати всіх заходів по виконанню вищевказаного рішення суду, встановлених Порядком № 845.

При цьому, заходи для виконання судового рішення не обмежуються самим лише ознайомленням з виконавчим документом і вимагають від органу Казначейства активних дій, зміст яких відповідає суті ускладнень, що виникли з її встановленням.

Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду від 25.11.2019 у справі №200/4120/19-а, від 16.04.2020 у справі № 804/5950/17.

Матеріали справи свідчать, що казначейством, після надходження відповідної заяви позивача, не вживались жодні заходи з метою належного виконання судового рішення, за яким стягувачем є позивач. Відсутні докази вжиття відповідачем встановлених законодавством заходів, які будуть спрямовані на виконання судового рішення, зокрема, направлення на адресу боржника вимоги про необхідність вжиття останнім заходів для встановлення асигнувань або здійснення інших дій для виплати позивачу заборгованості чи вчинення інших дій, спрямованих на виконання рішень судів.

Таким чином, відповідачем не виконано обов`язку, передбаченого Порядком №845 щодо виконання рішення суду в частині стягнення на користь позивача коштів, яке набрало законної сили та відповідно до статті 124 Конституції України є обов`язковим до виконання на всій території України.

Суд в силу приписів частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України та частини 6 статті 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів враховує під час вирішення цього спору наведені висновки Верховного Суду.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Також, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до частини 1 статті 132 цього Кодексу судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, враховуючи, що заявлені позовні вимоги підлягають до задоволення, позивач, суд робить висновок про стягнення на користь позивача за

рахунок бюджетних асигнувань відповідача сплачений судовий збір в розмірі 2684,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області щодо повернення частково виконаних наказів від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21) з примусового виконання рішення Господарського суду Черкаської області від 01.03.2022 у справі №925/181/20(925/1747/21), в межах сум стягнення: стягнення з державного бюджету податку на прибуток в сумі 3 850,70 грн.; стягнення з місцевого бюджету Будищенської територіальної громади туристичного збору в сумі 447,10 грн. та орендної плати за землю в сумі 32 823,32 грн.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області щодо не стягнення судового збору в розмірі 1 978,91 грн. із місцевого бюджету Будищенської територіальної громади при примусовому виконанні наказу Господарського суду Черкаської області від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21).

Зобов`язати Головне управління Державної казначейської служби у Черкаській області здійснити заходи щодо безспірного списання (стягнення) судового збору в розмірі 1 978,91 грн із місцевого бюджету Будищенської територіальної громади при примусовому виконанні наказу Господарського суду Черкаської області від 09.05.2022 №925/181/20(925/1747/21).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної казначейської служби у Черкаській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Селена» судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн 00 коп.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Валентина ТИМОШЕНКО