Справа № 120/5906/23
Суддя: Мультян Марина Бондівна
Дата ухвалення: 2023-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

11 липня 2023 р. Справа № 120/5906/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мультян М.Б., розглянувши у письмовому проваженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №511 від 14.04.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських" щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді догани.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач переконаний, що оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню. Так, вказує, що відповідачем не розкрито змісту вказаних порушень, які ставляться йому в провину, не конкретизовано у чому саме полягала неналежна організація роботи, послаблення контролю за діями підлеглих та недотримання підпорядкованим особовим складом законодавства України.

Вказує, що із зібраних в ході виїзду слідчо-оперативної групи, матеріалів вбачається, що ні він, ні керівник дізнання не могли знати про ймовірне вчинення крадіжки, оскільки відомості свідчили про факт незаконного проникнення до володіння. Про факт вчинення крадіжки стало відомо через три дні - 20.03.2023 року в ході телефонної розмови із заявницею ОСОБА_2 , після чого 21.03.2023 року було прийнято рішення про зміну кваліфікації кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 162 КК України на ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану), відповідні зміни були внесені до ЄРДР. Наразі, досудове розслідування кримінального правопорушення триває.

Крім того, вказує, що у матеріалах кримінального провадження та службового розслідування наявна заява ОСОБА_2 , підписана нею особисто без примусу, і зміст документу не свідчив про факт крадіжки. Отже, в даному випадку своєчасність, повнота внесення відомостей до ЄРДР були дотримані, в тому числі було дотримано відповідність правової кваліфікації діяння першочерговим матеріалам кримінального провадження.

Тому вважає, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, як рішення суб`єкта владних повноважень, прийнято без врахування вимог ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту, не відповідає критеріям обґрунтованості, безсторонності, добросовісності, пропорційності.

Ухвалою суду від 10.05.2023 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву.

23.05.2023 від представника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області надійшли письмові пояснення на позовну заяву, в яких останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що дисциплінарне стягнення у вигляді догани було накладено на позивача у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, та створено дисциплінарну комісію, якою встановлено порушення начальником слідчого відділення Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області підполковником поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме: вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 №570, що виразилася в неналежній організації роботи, послабленому контролі за діями підлеглих, дотримані підпорядкованими особовим складом вимог законодавства. При визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено. За наслідками службового розслідування прийнято оскаржуваний наказ.

Вивчивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини та оцінивши наведені сторонами доводи і докази, при розгляді спору, суд виходить з наступного.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 проходить службу у Головному управлінні Національної поліції у Вінницькій області на посаді начальника слідчого відділення Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області.

Під час здійснення працівниками Управління дізнання Національної поліції України моніторингу внесених відомостей до ЄРДР, встановлено факт невірної правової кваліфікації та порушення норм кримінального процесуального законодавства України окремими працівниками Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000116.

З метою з`ясування вказаних обставин наказом №509 від 03.04.2023, відповідно до ст.ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

За наслідками службового розслідування складений висновок службового розслідування за фактом невірної правової кваліфікації допущеної працівниками Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000116.

В ході проведення службового розслідування встановлено, що під час здійснення Управлінням дізнання моніторингу своєчасності та достовірності внесених відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до інформаційно-телекомунікаційної системи «ІПНП» та ЄРДР, встановлено факт порушення працівниками Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області положень ст. 214 КПК України, що виразилось у визначенні неправильної кваліфікації кримінальному провадженні №0000116, розпочатому за ч. 1 ст. 162 КК України, без урахування ознак крадіжки.

За результатами службового розслідування, наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 14.04.2023 № 511 за порушення службової дисципліни, пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570, керуючись статтями 11, 13, 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, що виразилася в неналежній організації роботи, послабленому контролі за діями підлеглих, дотримані підпорядкованими особовим складом вимог законодавства, застосовано до заступника начальника управління поліції - начальника слідчого відділу Вінницького районного управління поліції ГУНІ у Вінницькій області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани.

Вважаючи протиправним та таким, що підлягає скасуванню наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 14.04.2023 № 511, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, регламентує сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст.19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Таким чином, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Матеріалами справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження став висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та прийняття спірного наказу були висновки відповідача щодо порушення останнім вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570, що виразилася в неналежній організації роботи, послабленому контролі за діями підлеглих, дотримані підпорядкованими особовим складом вимог законодавства.

Так, в ході проведення службового розслідування встановлено, що під час здійснення Управлінням дізнання моніторингу своєчасності та достовірності внесених відомостей про вчинення кримінальних правопорушень до інформаційно-телекомунікаційної системи «ІПНП» та ЄРДР, встановлено факт порушення працівниками Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області положень ст. 214 КПК України та ст. 185 КК України, що виразилось у визначенні неправильної кваліфікації кримінальному провадженні №0000116, розпочатому за ч. 1 ст. 162 КК України, без урахування ознак крадіжки.

Так, 20.03.2023 під час моніторингу відомостей, що містяться в ІТС ІПНП України (ЖЄО № 3752 від 17.03.2023 Вінницького РУП) встановлено, що на спецлінію 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про те, що невстановлена особа, пошкодивши замки, проникла до прибудови по АДРЕСА_1 звідки викрала компресор ціною 10 тис. гривень та мотокосу. Відповідно до відомостей ЄРДР установлено, що 18.03.2023 за цим фактом Вінницьким РУП ГУНП у Вінницькій області розпочато кримінальне провадження № 0000116 за частиною першою статті 162 Кримінального кодексу України (далі - КК України). Викладене свідчить про допущення внесення відомостей до ЄРДР із невірною правовою кваліфікацією, оскільки дії невстановленої особи слід кваліфікувати за статтею 185 КК України.

У висновку зазначено, відповідно до частини 4 Розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 27.07.2017 №570, начальник слідчого відділу Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області підполковник поліції ОСОБА_1 крім повноважень, передбачених КПК України керує діяльністю слідчого відділу та є відповідальним за виконання покладених на нього завдань, дотримання підпорядкованими слідчими вимог законодавства України, здійснює контроль за своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.

Підпунктом 8 пункту 4 розділу V Положення 570, начальник слідчого відділу розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЕРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Зібраними в ході службового розслідування матеріалами встановлено, що слідчим СВ Вінницького РУП ГУНП y Вінницькій області ст. лейтенантом поліції В. Поліщуком, під час реагування на повідомлення ОСОБА_2 про крадіжку речей на місці події свідомо не з`ясовано перелік викраденого майна, завдані збитки та ці відомості не вказано у зібраних процесуальних документах, чим допущено порушення вимог ст. ст. 2, 9, 40, 91, 92, 93, 214 КПК України, пунктів 1 та 7 розділу II «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення» затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що в подальшому призвело до невірної правової кваліфікації кримінального провадження №0000116 розпочатого 18.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162 КК України, без урахування ознак крадіжки, тобто ч. 4 ст. 185 КК України. В свою чергу, заступником начальника Вінницького РУП ГУНІ у Вінницькій області начальником слідчого відділу підполковником поліції ОСОБА_1 допущено порушення п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570.

Разом з тим, суд не може погодитися з твердженнями комісії, викладеними у висновку службового розслідування від 13.04.2023 щодо наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного проступку.

Як зазначено вище, оскаржуваним наказом за порушення ОСОБА_1 вимог пункту 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 1, пункту 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, вимог п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570, що виразилася в неналежній організації роботи, послабленому контролі за діями підлеглих, дотримані підпорядкованими особовим складом вимог законодавства, до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Відповідно п.п. 8, 12 частини 4 розділу V Положення «Про слідчі підрозділи Національної поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.07.2017 № 570, начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України:

розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень;

здійснює контроль за:

своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження;

достовірністю даних про розслідування у кримінальних провадженнях та про їх рух, об`єктивністю відображення відомостей в ЄРДР і звітах;

своєчасністю здачі до архіву підрозділів інформаційно-аналітичного забезпечення закритих кримінальних проваджень.

Посадовою інструкцією заступника начальника Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області - начальника слідчого відділу підполковника поліції ОСОБА_1, визначено, що у межах своїх повноважень останній:

дає обов`язкові для виконання поліцейськими Вінницького районного управління поліції ГУНП доручення;

підписує від імені Вінницького районного управління поліції ГУНП листи, звернення, повідомлення та інші документи;

визначає пріоритетні напрями роботи слідчого відділу, діяльність якого координує і контролює особисто, вживає заходів щодо підвищення ефективності його діяльності;

вносить начальникові Вінницького РУП ГУНП пропозиції щодо присвоєння в установленому порядку спеціальних звань поліцейським, рангів державним службовцям структурних підрозділів, діяльність яких координує і контролює особисто, відзначення їх відомчими і державними нагородами України;

уживає заходів щодо зміцнення дисципліни і додержання законності в слідчому відділі Вінницького РУП ГУНП та підпорядкованих слідчих відділах та відділеннях Відділу поліції №1 Вінницького РУП, Відділу поліції №2 Вінницького РУП, Відділу поліції №3 Вінницького РУП, Відділу поліції №4 Вінницького РУП, Відділу поліції №5 Вінницького РУП, Відділення поліції №1 Вінницького РУП, Відділення поліції №2 Вінницького РУП, діяльність яких координує і контролює особисто, несе персональну відповідальність за вказаний напрям роботи;

організовує та контролює розгляд вирішення у визначеному законодавством порядку звернень громадян, які надходять до Вінницького районного управління поліції ГУНП у зв`язку із здійсненням досудового розслідування кримінальних правопорушень;

забезпечує узагальнення практики застосування законодавства з питань, що належать до компетенції органів досудового розслідування поліції;

приймає рішення про направлення працівників слідчого відділу у відрядження (у тому числі позапланові);

надає пропозиції про накладення дисциплінарних стягнень за порушення кримінального процесуального законодавства;

опрацьовує і вносить на розгляд начальникові Вінницького районного управління поліції ГУНП пропозиції щодо структури і штатної чисельності слідчого відділу Вінницького РУП ГУНП та підпорядкованих слідчих відділів та відділень Відділу поліції №1 Вінницького РУП, Відділу поліції №2 Вінницького РУП, Відділу поліції №3 Вінницького РУП, Відділу поліції №4 Вінницького РУП, Відділу поліції №5 Вінницького РУП, Відділення поліції №1 Вінницького РУП, Відділення поліції №2 Вінницького РУП ГУНП, діяльність яких координує і контролює особисто.

Отже, у разі встановлення дисциплінарною комісією невиконання чи неналежного виконання позивачем обов`язків визначених інструкцією заступника начальника Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області - начальника слідчого відділу, дослідженню мають підлягати конкретні відповідні його обов`язки щодо неналежної організації роботи, послабленому контролі за діями підлеглих, дотримані підпорядкованими особовим складом вимог законодавства, та обставини їх порушення.

Так, судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 17.03.2023 о 14.57 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 17.03.2023 о 14:56 за адресою: АДРЕСА_1 . Заявниця повідомила, що через пошкодження замка невідомі особи проникли до прибудови та викрали компресор ціною 10000 грн та мотокосу. Подія мала місце декілька днів тому, за даною адресою ніхто не проживає.

Після реєстрації даного повідомлення до ІТСМ ІПНП за №3752 від 17.03.2023 із первинною правовою кваліфікацією «Крадіжка», на місце подій було направлено СОГ у складі слідчого СВ Поліщука В.А. та О/У ВКП ОСОБА_3 .

В ході огляду місця події - підсобних приміщень, за адресою АДРЕСА_1 та допиту свідка ОСОБА_2 , остання повідомила, що «обстановка не порушена, усі речі знаходяться на своїх місцях… в одному із приміщень була бензо-коса невідомої марки та компресор червоного кольору. Однак у зв`язку із тим, що у підсобних приміщеннях багато речей сина, я їх не знайшла, у зв`язку з чим прошу зафіксувати факт проникнення на території домоволодіння та підсобного приміщення, так як можливо я просто не знайшла вказаних речей. По приїзду сина з республіки Польща він особисто все перевірить та за необхідності повідомить.» .

Так, ОСОБА_1 надано письмову резолюцію начальникові відділу дізнання ОСОБА_4 розглянути вказані матеріали відповідно до вимог ст. 214 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов?язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

В свою чергу, ОСОБА_4 доручив дізнавачу А. Майченко внести відомості про кримінальний проступок до Єдиного реєстру досудових розслідувань, що останній і здійснив, зазначивши правову кваліфікацію кримінального правопорушення - частина 1 статті 162 КК України (незаконне проникнення до житла чи до іншого володіння).

Тобто, зі змісту, зібраних в ході виїзду слідчо-оперативної групи, матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 не міг знати про ймовірне вчинення крадіжки, оскільки відомості свідчили про факт незаконного проникнення до володіння.

Про факт вчинення крадіжки стало відомо через три дні - 20.03.2023 року в ході телефонної розмови із заявницею ОСОБА_2 , після чого 21.03.2023 року було прийнято рішення про зміну кваліфікації кримінального правопорушення з ч. 1 ст. 162 КК України на ч. 4 ст. 185 КК України (крадіжка, вчинена в умовах воєнного стану), відповідні зміни були внесені до ЄРДР.

Суд зазначає, що завданням дізнання та досудового розслідування є повне, всебічне та неупереджене дослідження усіх обставин кримінального правопорушення, з чого випливає можливість встановлювати нові обставини справи, спростовувати докази тощо.

А тому, зміна правової кваліфікації злочину в ході проведення дізнання чи досудового розслідування є процесуальним рішенням посадової особи, яке не завдає шкоди правам та законним інтересам потерпілої сторони, жодним чином не впливає на прийняття кінцевого рішення за результатами проведеного розслідування.

Крім того, суд також зазначає, що відповідачем не розкрито змісту порушень, які ставляться ОСОБА_1 в провину (неналежна організація роботи, послаблений контроль за діями підлеглих, дотримання підпорядкованим особовим складом вимог законодавства). Тобто, не конкретизовано у чому саме полягала неналежна організація роботи, послаблення контролю за діями підлеглих та недотримання підпорядкованим особовим складом законодавства України.

Тобто, в порушення вимог Дисциплінарного статуту та Порядку N 893 висновок службового розслідування в частині, що стосується позивача, не містить обставин щодо вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку (часу, місця, способу його вчинення, об`єктивна та суб`єктивна сторона).

Згідно з правових висновків викладених Верховним Судом у постанові від 20.05.2021 у справі №420/2916/20, застосування дисциплінарного стягнення не може ґрунтуватися на припущеннях або недоведених фактах, а при прийнятті рішень суб`єкт владних повноважень повинен уникати невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Крім того, частиною 2 статті 29 Дисциплінарного статуту визначено, що у період дії воєнного стану дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.

Відтак, законодавець, вносячи вказані зміни, чітко визначив послідовність застосування дисциплінарних стягнень.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 не має діючих дисциплінарних стягнень, проте наказом від 14.04.2023 №511 до нього застосовано більш суворе дисциплінарне стягнення, а саме догана.

Таким чином, суд робить висновок про непропорційність спірного рішення, оскільки відповідач не врахував ні характер проступку позивача, ні обставини, за яких він був вчинений, ні ступінь вини позивача з урахуванням того, що статтею 29 Статуту прямо передбачено, що у період дії воєнного стану дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції. Адже відповідно до п.8 ч.2 ст.2 КАСУ: У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: [...] пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Відтак, наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №511 від 14.04.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських" щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді догани є протиправним та підлягає скасуванню.

Як зазначено у частині першій статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість основних доводів сторін, суд вважає, що відповідач не довів правомірність прийняття спірного наказу з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд керується положеннями статтею 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, і приходить до висновку про необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір у сумі 1073,60 гривень.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №511 від 14.04.2023 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських" щодо накладення дисциплінарного стягнення у виді догани на ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1073,60 (одна тисяча сімдесят три гривні 60 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 КАС України.

Відповідно до статті 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, )

Суддя Мультян Марина Бондівна