Справа № 380/8309/23
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2023-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/8309/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 липня 2023 року місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої-судді Мричко Н.І.,

за участі секретаря судового засідання Максимович А.Я.,

представника позивача Стеця Р.Я.,

представника відповідача Чабана О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін питання строку звернення до суду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

на розгляді Львівського окружного адміністративного суду знаходиться позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН , місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Володимира Великого, буд. 63, кв. 81 (далі позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Стрийська, 35 (далі відповідач), в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7886 від 05.02.2020 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН критеріям ризиковості платникам податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Ухвалою від 24.04.2023 суддя залишила позовну заяву без руху.

Ухвалою від 01.05.2023 суддя прийняла позовну заяву до розгляду й відкрила провадження у справі.

Разом із позовною заявою представник позивача подав заяву про поновлення строку звернення до суду. Така заява обґрунтована тим, що позивач пропустив строк на оскарження рішення №7886 від 05.02.2020 з поважних причин, адже зважаючи на арешт лімітів ПДВ згідно з ухвалою суду від 02.05.2019, яка виконувалась ДФС України, його звернення про виключення з категорії ризикових підприємств були б залишені без розгляду за наявності не скасованої ухвали, яка б трактувалась ДПС як податкова інформація, що свідчить про ризиковість. Відтак позивач вживав заходи для скасування ухвали суду про арешт, який був скасований лише в червні 2020 року. Неможливість оскарження рішення №7886 від 05.02.2020 пов`язана з тим, що 22.05.2020 ГУ ДПС у Львівській області анулювало позивачу свідоцтво платника ПДВ та показники в СЕО. Про поновлення реєстрації платника ПДВ позивач дізнався лише з відповіді на адвокатський запит 18.10.2022. Тому саме від дати отримання відомостей про поновлення свідоцтва платника ПДВ позивач пов`язує відлік шестимісячного строку для оскарження рішення №7886 від 05.02.2020.

01.06.2023 представник відповідача подала до суду заяву про залишення позову без розгляду. Така заява обґрунтована тим, що строк звернення до суду з позовом щодо визнання протиправним і скасування рішення комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.02.2020 №7886 закінчився 05.08.2020. Тому звернувшись до суду з цим позовом лише у квітні 2023 року, позивач недотримався шестимісячного строку, встановленого у статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні представник позивача заяву про поновлення строку звернення до суду підтримав та просив суд її задовольнити.

У судовому засіданні представник відповідача заяву про залишення позову без розгляду підтримав та просив суд її задовольнити.

При вирішенні питання строку звернення до суду із цим позовом суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, процесуальним законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому повинна слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд при розгляді вказаного питання враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Отже, строк звернення до суду із цим позовом визначений в абзаці першому частини другої статті 122 КАС України та становить шість місяців, який обчислюється з дня отримання позивачем рішення від 05.02.2020 №7886 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН критеріям ризиковості платникам податку.

У контексті дати отримання позивачем оскарженого рішення слушними є зауваження представника відповідача про те, витягом з бази даних АІС Податковий блок підтверджується, що позивачем подано звітність, з якої видно, що після прийняття оскарженого у цій справі рішення, позивач подавав податкову звітність до податкового органу, у тому числі звітність з ПДВ, яка у відповідності до вимог пункту 49.4 статті 49 Податкового кодексу України подається виключно в електронній формі.

До цього ж, відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття відповідного рішення.

До заяви про залишення позову без розгляду представник відповідача долучила докази надіслання 05.02.2020 в електронний кабінет позивача оскарженого рішення.

Зважаючи на викладені положення та обставини, суд вважає, що саме 05.02.2020 є датою, з якою слід пов`язувати початок відліку строку звернення до суду із цим позовом.

Таким чином, звернувшись з цим позовом до суду 13.04.2023 (дата прийняття позовної заяви службою поштового зв`язку), позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду, встановлений в абзаці першому частини другої статті 122 КАС України.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У заяві про поновлення строку звернення до суду представник позивача вказує на те, що вчасному зверненню до суду перешкоджали обставини арешту ухвалою суду від 02.05.2019 лімітів ПДВ та анулювання позивачу свідоцтва ПДВ. Саме від отримання відомостей про поновлення свідоцтва платника ПДВ позивач пов`язує відлік шестимісячного строку для оскарження рішення №7886 від 05.02.2020.

Суд критично оцінює такі доводи сторони позивача, адже ймовірне залишення податковим органом, як вказує позивач, без розгляду його звернень про виключення з категорії ризикових підприємств, не може вважатися об`єктивною та поважною причиною пропуску строку звернення до суду, позаяк не стосується можливості оскарження в судовому порядку рішення про відповідність ТзОВ ТОП БУД ДИЗАЙН критеріям ризиковості платникам податку.

Окрім цього, обставини анулювання свідоцтва платника ПДВ (рішення щодо якого оскаржувалось позивачем у судовому порядку) не можуть бути оцінені як поважні причини пропуску строку звернення до суду, адже у випадку, якщо позивач вважав, що ці обставини мають вплив на правомірність рішення про відповідність ТзОВ ТОП БУД ДИЗАЙН критеріям ризиковості платникам податку, то він, при вчасному його оскарженні до суду, міг би заявити клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі щодо оскарження рішення про анулювання ліцензії платника податку на додану вартість.

Більше того, якщо позивач вважає, що анулювання ліцензії платника податку на додану вартість та її поновлення мають вплив на правомірність рішення про відповідність ТзОВ ТОП БУД ДИЗАЙН критеріям ризиковості платникам податку, що унеможливлювало його оскарження в судовому порядку до поновлення такої ліцензії контролюючим органом, то суд звертає увагу представника позивача на наявність в адміністративному судочинстві процесуальної можливості перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

Таким чином, наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку звернення до суду із цим позовом, що вказує на відсутність підстав для задоволення цієї заяви.

Отже, суд зазначає, що позивач не надав доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду із цим позовом.

Суд при розгляді питання строку звернення до суду також враховує і те, що одним з визначальних критеріїв для прийняття рішення про недопуск особи до правосуддя та залишення позовної заяви без розгляду, зокрема, у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, є досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, з обов`язковим врахуванням того, що одним з основних елементів принципу верховенства права є принцип правової визначеності.

Як зазначається у рішенні Конституційного Суду України від 29.08.2012 № 16-рп/2012, Конституція України гарантує здійснення судочинства судами на засадах, визначених у частині третій статті 129 Конституції, які забезпечують неупередженість здійснення правосуддя судом, законність та об`єктивність винесеного рішення тощо. Ці засади, є конституційними гарантіями права кожного на судовий захист, зокрема, шляхом забезпечення перевірки судових рішень в апеляційному та касаційному порядках, крім випадків, встановлених законом (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2011 №13-рп/2011).

Наслідки пропуску строку звернення визначені у статті 123 КАС України, зокрема, в частині третій вказаної статті передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (частини третя та четверта статті 123 КАС України).

Суд при розгляді вказаного питання враховує висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові від 11.02.2021 у справі №140/2046/19.

Зважаючи на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу строк для подання заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 171, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду та відмовити у задоволенні заяви представника позивача про поновлення такого строку.

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю ТОП БУД ДИЗАЙН до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, скерувавши на адресу Львівського окружного адміністративного суду:

- заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала суду складена 10 липня 2023 року.

Суддя Мричко Н.І.