Справа № 580/3977/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 липня 2023 року Справа № 580/3977/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративного позову у справі № 580/3977/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ротмістрівської сільської ради (вул. Михайлівська 18, с. Ротмістрівка, Черкаська область, 20726, код в ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

05.09.2022 вх. № 26487/22 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ротмістрівської сільської ради, просить: визнати протиправним та скасувати рішення Ротмістрівської сільської ради від 18.05.2022 №19-1/VIII "Про відмову ОСОБА_1 у наданні в користування на умовах оренди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населеного пункту с.Носачів"; зобов`язати Ротмістрівську сільську раду прийняти рішення про надання ОСОБА_1 в користування на умовах оренди земельної ділянки площею 108,1905 га з кадастровим номером :02:001:0373 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва терміном на 1 рік в адміністративних межах Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у сумі 2481 грн завданої суб`єктом владних повноважень унаслідок протиправної бездіяльності. Позивач також просить у разі задоволення адміністративного позову зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати у встановлений строк звіт про виконання судового рішення.

25.05.2023 суд позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху (ЄДРСР 111106177), 05.06.2023, 21.06.2023, 30.06.2023 суд продовжив строк для усунення недоліків (ЄДРСР 111352969, 111722176,111722176) шляхом: надання до суду доказу сплати судового збору у сумі 992.40 грн.

07.07.2023 вх. 27722/23 позивач надав до суду заяву, де зазначає про прийняту 22.06.2023 постанову Пятого апеляційного адміністративного суду за його апеляційною скаргою (як стверджує позивач: була розглянута та повністю задоволена апеляційна скарга) у справі 400/6124/20, де задоволено позовну вимогу про стягнення моральної шкоди у сумі 2102 грн, що вважає мотивованою підставою для задоволення аналогічної вимоги і в цій справі. У справі суд постановив: стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Миколаївській області () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) відшкодування моральної шкоди у сумі 2102 (ЄДРСР 111752456).

Суддя у діяльності здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання.

Позивач, окреслюючи справи суду апеляційної інстанції, не зазначає відповідної практики Верховного Суду у контексті частини 5 статті 242 КАС України та частини 5, 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо наявного спору про право (справа №703/19/22 щодо ділянки площею 108,1905 га з кадастровим номером :02:001:0373 за позовом заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в особі Ротмістрівської сільської ради до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації права користування та усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом її повернення) у користуванні на умовах оренди земельною ділянкою з метою ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

ВПВС у справі № 922/614/19 зазначає: позивач у межах розгляду справи про витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння вправі посилатися, зокрема, на незаконність зазначених наказів без заявлення вимоги про визнання їх незаконними та скасування, оскільки такі рішення за умови їх невідповідності закону не тягнуть правових наслідків, на які вони спрямовані. Подібні за змістом висновки сформульовані Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постановах від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16 (провадження № 14-208цс18), від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18 (провадження № 12-148гс19) щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, відступати від яких Велика Палата Верховного Суду не вбачає правових підстав.

До набрання чинності з 03.04.2016 змін до Земельного кодексу, внесених Законом України від 18.02.2016 №1012-УІІІ «Про внесення змін до Земельного кодексу України щодо проведення земельних торгів» передача громадянам земельних ділянок для ведення фермерського господарства відбувалась на безаукціонній основі. Законом України від 18.02.2016 №1012-VІІІ "Про внесення змін до Земельного кодексу України щодо проведення земельних торгів" (набув чинності з 03.04.2016) визначено, що право оренди земельної ділянки для ведення фермерського господарства набувається на конкурентних засадах (земельних торгах). Згідно з ч.1 ст.116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами проведення земельних торгів, крім випадків, встановлених частинами другою, третьою статті 134 цього Кодексу.

ВС у cправі № 922/1135/21 зазначається: за цільовим призначенням землі України поділяються на категорії. Однією з таких категорій є землі сільськогосподарського призначення. У межах кожної категорії земель виділяються види використання земельної ділянки, які визначаються її власником або користувачем самостійно, крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони. Земельні ділянки сільськогосподарського призначення використовуються їх власниками або користувачами виключно в межах вимог щодо користування землями певного виду використання, встановлених статтями 31, 33-37 ЗК (правовий висновок наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 925/929/19).

Позивач не обгрунтовує обставин проведення/не проведення земельних торгів з метою отримання ділянки з кадастровим номером :02:001:0373 у користування.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

10.07.2023 вх. 27990/23 позивач надав до суду заяву, де з покликанням на постанову Верховного суду від 24.07.2018 у справі № 916/3255/17 (де йшлося про часткову недоплату учасником справи суми судового збору), просить здійснити розгляд справи по суті та прийняти рішення у справі (обгрунтування ідентичне заяві від 12.06.2023 вх. 23121/23), проте вимог ухвали не виконує і доказ сплати судового збору не надає.

Позивач не надав доказ сплати судового збору у сумі 992,40 грн щодо вимоги про визнання протиправним та скасування індивідуального акта (самостійний спосіб захисту) або засвідчених у встановленому порядку доказу про наявні пільги зі сплати судового збору у спірних правовідносинах.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, що не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення надоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ротмістрівської сільської ради про визнання протиправним та скасування індивідуального акта.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви зазначених у цій ухвалі десять днів з дати отримання копії ухвали шляхом надання до суду доказу сплати судового збору у сумі 992.40 грн.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалах, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА