Справа № 420/9266/23
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9266/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді ТанцюриК.О., розглянувши у порядку письмового провадження у м. Одесі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №757 від 28.03.2023 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області" в частині застосування до майора поліції ОСОБА_1 (0042182), начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь (пункт 1 наказу); визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 362 о/с від 03.04.2023 "По особовому складу".

Ухвалою суду від 01.05.2023 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача у позовній заяві зазначив, що позивач не погоджується із прийняттям оскаржених наказів та просить суд задовольнити позов у повному обсязі. Представник позивача вказав, що підставою для видання наказу ГУНП в Одеській області № 362 о/с від 03.04.2023 зазначено наказ ГУНП в Одеській області №757 від 28.03.2023. В свою чергу, як зазначив представник позивача, наказ ГУНП в Одеській області № 757 від 28.03.2023 не містить дату та конкретні обставини бездіяльності за яку ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а лише містить відомості про те, що порушення були нібито вчиненні ОСОБА_1 , спільно зі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . Представник позивача зазначив, що відповідно до ч.2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони та водночас, ОСОБА_1 не визнає порушення ним службової дисципліни, що виразилося у недотриманні та незнанні положень законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, незадовільному виконанні обов`язків члена дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань, неінформуванні керівника про порушення службової дисципліни, зокрема вчиненого іншими поліцейськими. Сама по собі вказівка у наказі на бездіяльність ОСОБА_1 , яка полягає у нібито недотриманні та незнанні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, незадовільному виконанні обов`язків члена дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань, неінформуванні керівника про порушення службової дисципліни, зокрема вчиненого іншими поліцейськими, не свідчить, на думку позивача, про те, що така бездіяльність є протиправною, та відповідно є підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення. Представник позивача зазначив, що у наказі відсутні будь-які відомості про те які юридично значимі й обов`язкові дії, які були віднесені до його компетенції, зобов`язаний був здійснити ОСОБА_1 , а також що такі дії були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були ним здійснені, а також не зазначено за яких причин, умов та обставин дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Враховуючи відсутність вказаних відомостей, як вказав представник, неможливо встановити обставини, що мають значення, зокрема юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкоду бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи, тобто перевірити, чи є бездіяльність ОСОБА_1 протиправною. Представник позивача вважає, що враховуючи те, що у наказі ГУНП в Одеській області №757 від 28.03.2023 відсутні не тільки відомості про конкретний дисциплінарний проступок, який нібито вчинив ОСОБА_1 , а й про обставини, що мають значення для встановлення чи є вина у вчиненні такого проступку та чи є така бездіяльність протиправною, а тому такий наказ є необґрунтованим. Поряд з цим, на думку представника позивача, твердження відповідача про незнання положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, спростовуються тим, що якщо особу було включено до дисциплінарної комісії це підтверджує той факт, що така особа має відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції або відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування. Також, як зазначив представник позивача, тільки до ОСОБА_1 застосовано стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на одну ступінь та наказ ГУНП в Одеській області №757 від 28.03.2023 був виданий з порушенням строків, встановлених ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

22.05.2023 до суду від Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач вказав, що не погоджується із позовними вимогами ОСОБА_1 та просить суд відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача вказав, що під час проведення службового розслідування відносно позивача 15.03.2023 було відібране пояснення ОСОБА_1 і поставлено ряд питань, відповіді на які свідчать про абсолютне незнання вимог Статуту, Порядку та Положення. Поряд з цим, як вказав представник відповідача, на відміну від інших осіб які були притягнуті до відповідальності оскаржуваним наказом, у позивача було діюче дисциплінарне стягнення. Також представник відповідача вказав, що висновок за результатом проведення службового розслідування відносно позивача був затверджений 27.03.2023, а оскаржуваний наказ №757 виданий на наступний день -28.03.2023 із дотриманням вимог статті 21 Статуту. Представник відповідача, зазначив, що майором поліції В.Станчевим порушено вимоги пунктів 1,2,4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 6, 9 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УПІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-УІП, пункту 1, абзаців третього, п`ятого, шостого восьмого пункту 4 розділу V, абзаців третього, п`ятого, восьмого, дев`ятого пункту 4, абзацу другого пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, підпунктів 2, 7 пункту 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 №893, що виразилися у недотриманні та незнанні положень законів України та інших нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, неналежному виконані обов`язків члена та заступника голови дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань, призначених наказами Ізмаїльського РВП ГУНП в області від 13.09.2022 №389, від 16.09.2022 №399, від 06.12.2022 №531, від 13.09.2022 №390, не інформування керівника про порушення службової дисципліни, у тому числі вчинене іншими поліцейськими.

30.05.2023 до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив у якій представник позивача зазначив, що не погоджується із відзивом відповідача та просить суд задовольнити позов. Так, представник позивача вказав, що оскаржувані накази, висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В. Капуляка від 07.03.2023, затверджений начальником ГУНП в Одеській області 27.03.2023, та матеріали службового розслідування не містять відомостей про те, що допущені дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування порушення виникли з вини саме ОСОБА_1 , як заступника голови чи члена дисциплінарних комісій. Також, представника позивача наголосив, що під час проведення службових розслідувань ОСОБА_1 , як членом та заступником голови дисциплінарної комісії не було допущено будь - яких порушень. При цьому, «перевірка знань» шляхом проставлення відповідних питань під час проведення службового розслідування, відповіді на такі питання не передбачена діючим законодавством України та здійснена не у відповідності до Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України. Представник позивача, посилаючись на те, що твердження відповідача про абсолютне незнання ОСОБА_1 вимог Статуту, Порядку та Положення є надуманим та голослівним, та, що відповідачем не враховано те, що для визнання дисциплінарного правопорушення «повторним» з метою застосування дисциплінарної відповідальності визначальним є факт притягнення особи до відповідальності за такі самі дії, просить суд задовольнити позов у повному обсязі.

Дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.03.2023 №757 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області» до майора поліції ОСОБА_1 , начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 6, 9 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, пункту 1, абзаців третього, п`ятого, шостого, восьмого пункту 4 розділу V, абзаців третього, п`ятого, восьмого, дев`ятого пункту 4, абзацу другого пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, підпунктів 2, 7 пункту 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (а.с.10-23).

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 03.04.2023 №362 о/с, на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.03.2023 №757, відповідно до ч.1 ст.85 Закону України «Про Національну поліцію» та ч.3 ст.22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, понижено у спеціальному званні на один ступінь унаслідок застосування відповідного дисциплінарного стягнення, майора поліції ОСОБА_1 , начальника відділу превенції Ізмаїльського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області (а.с.24).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначений Законом України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року

№580-VIII.

Відповідно до ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3)поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6)інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1, 2 ст.19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Так, ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6)звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області №616 від 13.03.2023 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії», з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області від 07.03.2023 №55/643, призначено службове розслідування (а.с.3-4 т.2).

Так, згідно доповідної записки начальника УГІ ГУНП в Одеській області від 07.03.2023 №55/643 15.02.2023 на виконання вимог наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області (далі - ГУНП) від 10.02.2023 № 373 та вимог пунктів 14, 15 розділу III Положення про УГІ ГУНП, затвердженого наказом ГУНП від 22.10.2021№ 2387, старшим інспектором ВСР УГІ ГУНП в області капітаном поліції А. Швецем здійснено інспектування Ізмаїльського районного відділу поліції (далі - РВП) ГУНП з метою надання практичної та методичної допомоги у проведенні службових розслідувань, а також здійснено моніторинг якості проведення службових розслідувань за фактами порушення службової дисципліни поліцейськими, законності прийнятих керівниками за наслідками таких розслідувань дисциплінарних рішень. Під час вибіркової перевірки матеріалів службових розслідувань, призначених наказами РВП (від 13.09.2022 № 389, від 13.09.2022 № 390, від и16.09.2022 №397, від 16.09.2022 №399, від 21.09.2022 № 407, від 28.09.2022 № 416, від 04.10.2022 №424, від 04.10.2022 № 425, від 07.10.2022 № 432, від 14.10.2022 № 446, від 17.10.2022 №448, від 21.10.2022 № 459, від 06.12.2022 №531, від 20.12.2022 № 550, від 25.01.2023 № 73, від 25.01.2023 № 74, від 28.01.2023 № 81, від 31.01.2023 № 95) у період з 13.09.2022 по 31.01.2023 з`ясовано таке. Вищевказані службові розслідування, призначаються на підставі вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УПІ (далі - Статут), Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок) та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі - Положення), затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893, зареєстрованих у «Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 та №1356/32808 відповідно. Проте вивченням зазначених матеріалів службових розслідувань з`ясовано, що під час їх проведення дисциплінарними комісіями РВП допускаються численні порушення вимог Статуту, Порядку та Положення. Начальник УГІ ГУНП в Одеській області вважав доцільним: за фактом порушень виявлених під час перевірки матеріалів службового розслідування призначених наказами Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 № 389, від 13.09.2022 № 390, від 16.09.2022 № 397, від 30.09.2022 № 399, від 21.09.2022 № 407, від 28.09.2022 № 416, від 04.10.2022 № 424, від 04.10.2022 № 425, від 07.10.2022 № 432, від 14.10.2022 № 446, від 17.10.2022 № 448, від 21.10.2022 № 459, від 06.12.2022 № 531, від 20.12.2022 № 550, від 25.01.2023 № 73, від 25.01.2023 № 74, від 28.01.2023 №81, від 31.01.2023 № 95, призначити службове розслідування, проведення якого доручити УГІ ГУНП в Одеській області (а.с.8-14 т.2).

Висновком службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В.Капуляка від 07.03.2023, який затверджений начальником ГУНП в Одеській області 27.03.2023, встановлено, відносно позивача, наступне: «Опитаний майор поліції В. Станчев, який наказами Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 № 389, від 16.09.2022 №399, від 06.12.2022 № 531 про призначення службових розслідувань був залучений до складу даних дисциплінарних комісій у якості члена комісій, а відповідно до наказу Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 №390 - у якості заступника голови комісії. Останній пояснив, що порядок проведення службових розслідувань регламентується лише наказом МВС України №893. Чому під час проведення службового розслідування призначеного наказом Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 №389 порушені строки продовження службового розслідування (продовжено на 16 день) та чому член дисциплінарної комісії (Фільченков) висновок службового розслідування не підписав, майор поліції В. Станчев не знає. Щодо порушень виявлених у решті службових розслідувань, в яких приймав участь майор поліції В. Станчев, останній зазначив, що вважав, що зібраних матеріалів достатньо. Також керівникові Ізмаїльського РВП ГУНП в області про порушення службової дисципліни комісією під час проведення службового розслідування не доповідав, оскільки вважав, що службові розслідування проведені належним чином. Під час проведення службового розслідування майор поліції В. Станчев на запитання «У разі наявності підстав, що унеможливлюють подальше виконання членом комісії обов`язків у складі дисциплінарної комісії, що він повинен зробити? Яким чином?» надав таку відповідь «Заступник голови комісії повинен доповісти керівнику органу доповідною запискою». А на запитання «Хто відповідно до чинного законодавства проводить службові розслідування?» відповів «Начальник служби, безпосередній начальник».

Аналізуючи пояснення майора поліції В. Станчева дисциплінарною комісією встановлено, що останній майже зовсім не володіє знаннями Статуту, Порядку та Положення.

Таким чином, майор поліції В. Станчев порушив вимоги пунктів 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 6, 9 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VІІІ, пункту 1, абзаців третього,- п`ятого, шостого, восьмого пункту 4 розділу V, абзаців третього, п`ятого, восьмого, дев`ятого пункту 4, абзацу другого пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, підпунктів 2, 7 пункту 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилося у недотриманні та незнанні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, неналежному виконанні обов`язків члена та заступника голови дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань призначених наказами Ізмаїльського РВП ГУНП в області від 13.09.2022 №389, від 16.09.2022 № 399, від 06.12.2022 № 531, від 13.09.2022 № 390, неінформуванні керівника про порушення службової дисципліни, у тому числі вчинене іншими поліцейськими.

Під час проведення службового розслідування встановлено, що стосовно майора поліції ОСОБА_11 наказом ГУНП в Одеській області від 21.07.2022 №1143 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, наказом ГУНП в Одеській області від 16.09.2022 №1621 - у вигляді суворої догани, а наказом ГУНП в Одеській області від 18.11.2022 № 2154 - у вигляді попередження про неповну службову дисципліну, у зв`язку із систематичними порушеннями останнім службової дисципліни. Проте майор поліції В. Станчев жодних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став, а навпаки продовжує вчиняти дисциплінарні проступки. Останній ознайомлений з наказом ГУНП в Одеській області від 04.01.2023№ 21 «Про окремі питання призначення службових розслідувань, узагальнення їх результатів та здійснення моніторингу якості проведення», який спрямований на зміцнення службової дисципліни в діяльності ГУНП, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування роботи з призначення та проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни. Фактично даний наказ дублює основні вимоги Статуту, Порядку та Положення щодо порядку проведення службових розслідувань та оформлення матеріалів за результатами їх проведення. Однак майор поліції В.Станчев під час його опитування в рамках цього службового розслідування продемонстрував дуже низький рівень щодо порядку проведення службових розслідувань, що свідчить про його цілковите небажання удосконалюватися та поліпшувати свої знання, необхідні для належного виконання службових обов`язків.

Дисциплінарною комісією встановлено обставину, що обтяжує відповідальність майора поліції ОСОБА_11 передбачену пунктом 2 частини шостої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення). В свою чергу обставину, яка пом`якшує відповідальність поліцейського не встановлено.»( а.с.394 -439 т.4).

Так, як зазначалось судом, наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.03.2023 №757 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області» до майора поліції ОСОБА_1 , начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог - пунктів 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1, пунктів 6, 9 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, пункту 1, абзаців третього, п`ятого, шостого, восьмого пункту 4 розділу V, абзаців третього, п`ятого, восьмого, дев`ятого пункту 4, абзацу другого пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, підпунктів 2, 7 пункту 3 розділу III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (а.с.10-23).

Так, пунктами 1, 2, 4, 9, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Пунктами 6, 9 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України,визначено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення.

Пунктами 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові.

Пунктом 1, абзаців третього, п`ятого, шостого, восьмого пункту 4 розділу V, абзаців третього, п`ятого, восьмого, дев`ятого пункту 4, абзацу другого пункту 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

В свою чергу розділ IIІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 містить в собі порядок відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади)

З аналізу вищевказаних нормативно - правових актів, на які відповідач посилається у наказі Головного управління Національної поліції в Одеській області від 28.03.2023 №757 та за порушення яких встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, вбачається, що вказані норми стосуються зобов`язань поліцейського, складових, які мають бути встановлені під час службового розслідування відносно поліцейського, присяги поліцейського та порядку відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади).

При цьому, дисциплінарне провадження, за результатами якого прийнято оскаржувані накази здійснювалось на предмет наявності/відсутності порушень вимог Статуту, Порядку та Положення під час проведення дисциплінарними комісіями дисциплінарних проваджень, в тому числі відносно ОСОБА_1 , як члена дисциплінарної комісії та заступника голови дисциплінарної комісії.

Так, як встановлено у ході службового розслідування за відомостями, викладеними у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В.Капуляка від 07.03.2023, який затверджений начальником ГУНП в Одеській області 27.03.2023 - майор поліції В. Станчев, наказами Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 №389, від 16.09.2022 № 399, від 06.12.2022 № 531 про призначення службових розслідувань був залучений до складу даних дисциплінарних комісій у якості члена комісій, а відповідно до наказу Ізмаїльського РВП ГУНП від 13.09.2022 № 390 - у якості заступника голови комісії.

При цьому, згідно висновку службового розслідування щодо порушення вищевказаних норм встановлено, що порушення ОСОБА_1 виразилося у недотриманні та незнанні положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежній підтримці рівня своєї кваліфікації, необхідного для виконання службових повноважень у складі дисциплінарних комісій, неналежному виконанні обов`язків члена та заступника голови дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань призначених наказами Ізмаїльського РВП ГУНП в області від 13.09.2022 №389, від 16.09.2022 № 399, від 06.12.2022 № 531, від 13.09.2022 № 390, неінформуванні керівника про порушення службової дисципліни, у тому числі вчинене іншими поліцейськими.

Згідно Дисциплінарного статуту, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Таким чином, службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Суд зазначає, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

З аналізу вищезазначеного висновку службового розслідування вбачається, що відповідачем під час проведення службового розслідування та при прийнятті спірного наказу не вказано й, відповідно, не надано належних та допустимих доказів, причинно-наслідкового зв`язку вчинених дій чи допущеної бездіяльності позивачем, з урахуванням його функціональних обов`язків, зокрема, обов`язків, як члена та заступника голови дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань.

Щодо проведеної під час дисциплінарного провадження «перевірки знань» позивача, за результатами якої комісія прийшла до висновку про низькій рівень знань позивача, суд зазначає, що відповідно до положень ст.15 Статуту уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

Тобто, пріоритетним у вказаній нормі є надання пояснень поліцейським, стосовно якого проводиться службове розслідування саме щодо обставин справи, а не перевірка знань поліцейського та встановлення його службової невідповідності, що не враховано відповідачем під час дисциплінарного провадження.

Враховуючи викладене, відсутність повного, та об`єктивного з`ясування усіх обставин вчинення позивачем дисциплінарного проступку під час службового розслідування, не з`ясування питання про наявність вини саме з боку позивача у скоєнні дисциплінарного проступку, як члена та заступника голови дисциплінарної комісії під час проведення службових розслідувань, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №757 від 28.03.2023 "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області" в частині застосування до майора поліції ОСОБА_1 (0042182), начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь (пункт 1 наказу); визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області № 362 о/с від 03.04.2023 "По особовому складу", є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 2 ст.2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Враховуючи викладене, суд вважає, що адміністративний позов ОСОБА_1 є таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з Головного управління Національної поліції в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача судового збору у розмірі 2147,20 грн.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295,382 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 757 від 28.03.2023 року "Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих посадових осіб ГУНП в Одеській області" в частині застосування до майора поліції ОСОБА_1 (0042182), начальника відділу превенції Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді пониження у спеціальному званні на один ступінь (пункт 1 наказу).

Визнати протиправним та скасування наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 362 о/с від 03.04.2023 "По особовому складу".

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області (, м.Одеса, вул. Ак. Філатова 15-А) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) судовий збір у розмірі 2147,20 грн (дві тисячі сто сорок сім гривень двадцять копійок).

Рішення набирає законної сили згідно ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 та п.15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя К.О. Танцюра