Справа № 340/6124/21
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/6124/21

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

позивач: товариство з обмеженою відповідальністю "Санолта" (26500, Кіровоградська область, смт. Голованівськ, вул. Матросова, 40, )

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Санолта" звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень:

- форми "В3" №04 від 15.06.2021 року, яким йому відмовлено в наданні бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 2 368 030 грн.;

- форми "В4" №04 від 15.06.2021 року, яким йому зменшено розмір від`ємного значення суми ПДВ у розмірі 3 086 509 грн.;

- форми "В1" №04 від 31.08.2021 року, яким йому зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 2 484 431 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 248 443 грн.

Позов мотивовано тим, що спірні рішення прийняті за наслідками камеральної перевірки з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за березень 2021 року та за результатами адміністративного оскарження прийнятих податкових повідомлень-рішень. Позивач не погоджується з цими податковими повідомленнями-рішеннями, доводячи, що після складання акту камеральної перевірки він подав уточнюючі розрахунки, у яких виправив помилки, допущені у показниках податкових декларації з ПДВ, у тому числі ті, які вплинули на показники податкової декларації з ПДВ на березень 2021 року. Але відповідач не врахував ці обставини при прийнятті спірних рішень. Позивач доводить, що він дотримався усіх умов, передбачених Податковим кодексом України, для отримання бюджетного відшкодування, має первинні документи, які підтверджують реальність господарських операцій та факт оплати податку постачальникам, тож просить суд визнати спірні податкові повідомлення-рішення протиправними та скасувати їх.

Ухвалою судді від 21.09.2021 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі за цим позовом та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що за наслідками камеральної перевірки податкової звітності установлені порушення порядку заповнення податкових декларацій з ПДВ за лютий та березень 2021 року, а саме порядку визначення від`ємного значення. Зокрема, позивач передчасно включив суму 5460000 грн. в збільшення від`ємного значення, узгодженого за результатами перевірки контролюючого органу, що призвело до завищення податкового кредиту за березень 2021 року та вплинуло на заявлену суму бюджетного відшкодування в розмірі 2 484 431 грн. та на залишки від`ємного значення в розмірі 2 975 569 грн. Проте помилки в уточнюючих розрахунках за березень 2021 року не виправлені. Також позивач невірно деталізував у податковій декларації з ПДВ за лютий 2021 року періоди формування залишків від`ємного значення. Крім того, позивач завищив податковий кредит на 110 940 грн. Загалом ці порушення зумовили зменшення позивачу суми бюджетного відшкодування на 2 484 431 грн., відмову у наданні бюджетного відшкодування на 2 368 030 грн., зменшення від`ємного значення суми ПДВ на 3 086 509 грн., які задекларовані позивачем у податковій декларації з ПДВ за березень 2021 року. Доводячи правомірність спірних податкових повідомлень-рішень, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Позивач подав відповідь на відзив, у якій навів ті самі доводи та аргументи, що і в позовній заяві.

Ухвалою від 19.11.2021 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

У ході судового розгляду справи представники сторін подали заяви про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 3 статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши справу за правилами загального позовного провадження за наявними у ній матеріалами, суд установив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Санолта" зареєстроване як юридична особа, є платником податку на додану вартість, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області.

Посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області у період з 14 по 19 травня 2021 року проведено камеральну перевірку ТОВ "Санолта" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за березень 2021 року, за результатами якої складено акт №1472/11-28-18-04/38401364 від 19.05.2021 року.

Висновками акту камеральної перевірки встановлено порушення:

- п.200.1, п.200.4, п.200.7 ст.200 Податкового кодексу України в частині достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на поточний рахунок платника податку за грудень 2020 року, в результаті чого на підставі абз. "в" п.201.14 ст.200 ПК України відмовлено у наданні заявленої суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку по податковій декларації за березень 2021 року в сумі 2 368 030 грн. (період, в якому виникло значення - січень 2021 року), завищено суму бюджетного відшкодування за березень 2021 року в розмірі 2 484 431 грн. (період, в якому виникло значення - січень 2021 року), завищено від`ємне значення за березень 2021 року на суму 2 975 569 грн.

- п.192.1 ст.192, п.200.1, п.200.4 ст.200, п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, в результаті чого завищено суму податкового кредиту в податковій декларації за березень 2021 року на 110 940 грн., що призвело до завищення від`ємної різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту (рядок 19 декларації) за березень 2021 року на 110 940 грн. та завищення від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) за березень 2021 року у розмірі 110 940 грн.

На підставі цього акту ГУ ДПС у Кіровоградській області прийняло щодо позивача такі податкові повідомлення-рішення:

- форми "В1" №04 від 15.06.2021 року, яким за порушення п.200.1, п.200.4, п.200.7 ст.200, абз. "б" п.201.14 ст.200 ПК України зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 2 484 431 грн. та на підставі п.123.1 ст.123 ПК України застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 621 108 грн.;

- форми "В3" №04 від 15.06.2021 року, яким за порушення п.200.1, п.200.4, п.200.7 ст.200 ПК України відмовлено у наданні бюджетного відшкодування в сумі 2 368 030 грн.;

- форми "В4" №04 від 15.06.2021 року, яким за порушення пп.192.1.1 п.192.1 ст.192, п.200.1, п.200.4 ст. 200, п.201.10 ст. 201 ПК України зменшено від`ємне значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, на суму 3 086 509 грн.

Позивач оскаржив ці податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку.

Рішенням ДПС України №19485/6/99-00-06-01-03-06 від 27.08.2021 року скаргу ТОВ "Санолта" задоволено частково, скасовано податкове повідомлення-рішення форми "В1" №04 від 15.06.2021 року в частині застосованих штрафних санкцій, які перевищують розмір, визначений п.123.1 ст.123 ПК України (у редакції, що діє з 01.01.2021 року). (а.с. 26 - 32, т.1)

У зв`язку з цим ГУ ДПС у Кіровоградській області склало нове податкове повідомлення-рішення форми "В1" №04 від 31.08.2021 року, яким позивачу за порушення п.200.1, п.200.4, п.200.7 ст.200, абз. "б" п.201.14 ст.200 ПК України зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ у розмірі 2 484 431 грн. та на підставі п.123.1 ст.123 ПК України застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 248 443 грн. (а.с. 18 - 19, т.)

Не погодившись з цими рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд дійшов до таких висновків.

У пункті 14.1 статті 14 ПК України визначено, що: 14.1.18. бюджетне відшкодування - це відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника; 14.1.179. податкове зобов`язання для цілей розділу V цього Кодексу - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді; 14.1.181. податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків визначені статтею 200 ПК України, яка містить такі норми:

200.1. Сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

200.2. При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

200.4. При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

200.7. Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

200.8. До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.

200.9. Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

200.10. У строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

200.11. Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

200.14. Якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Відповідно до пунктів 76.1, 76.2, 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Згідно з пунктами 86.2, 86.8 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року №1204, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.01.2016 року за №124/28254, затверджено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків (надалі Порядок №1204).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №1204 контролюючий орган визначає суму нарахування (зменшення) грошових, податкових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, що передбачені Кодексом або іншим законодавством або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, і складає податкове повідомлення-рішення у випадках, якщо:

2) дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, податкового кредиту, суми бюджетного відшкодування та/або завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, що заявлені у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Порядку №1204 у випадках, зазначених у пункті 1 цього розділу, відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за такими формами:

- "В1" - у разі завищення заявленої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, у тому числі якщо заявлені до відшкодування суми податку на додану вартість на момент перевірки відшкодовані платнику податку (додатки 10, 11);

- "В3" - у разі відмови у наданні бюджетного відшкодування (додатки 12, 13);

- "В4" - у разі зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість (додатки 14, 15).

Суд установив, що позивач 20.04.2021 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію з податку на додану вартість за березень 2021 року, у якій задекларував такі суми ПДВ: податкові зобов`язання 52 320 566 грн. (рядок 9); податковий кредит 94 329 496 грн. (рядок 17); від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту - 42 008 930 грн. (рядок 19), яке визначено з урахуванням суми від`ємного значення, нарахованого за попередні звітні (податкові) періоди у розмірі 51 626 749 грн. (рядок 16.1), а саме за листопад 2020 року - 147 539 грн., січень 2021 року - 7 828 030 грн., лютий 2021 року - 43 651 180 грн. Із суми від`ємного значення до розрахунку бюджетного відшкодування включено 5 000 000 грн., які заявлено до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1). Залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, склав 37 008 930 грн. (рядок 21).

У травні 2021 року контролюючий орган провів камеральну перевірку правомірності нарахування суми бюджетного відшкодування ПДВ, яка охопила попередні звітні (податкові) періоди, в яких виникло від`ємне значення ПДВ, до звітного (податкового) періоду, за який задекларовано бюджетне відшкодування.

Зі змісту акту камеральної перевірки та з пояснень представників сторін суд установив, що у ході камеральної перевірки контролюючий орган виявив такі порушення:

1) у лютому 2021 року ГУ ДПС у Кіровоградській області провело камеральну перевірку ТОВ "Санолта" з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за грудень 2020 року, за наслідками якої склало податкове повідомлення-рішення форми "В3" №4 від 17.03.2021 року про відмову у наданні бюджетного відшкодування за грудень 2020 року в сумі 5 460 000 грн. Позивач, отримавши 18.03.2021 року це податкове повідомлення-рішення, у встановлений строк його не оскаржив, тож сума зменшення від`ємного значення стала узгодженою 01.04.2021 року, а за правилами підпункту 5 пункту 4 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженої наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, позивач мав право врахувати завищену суму від`ємного значення у збільшення значення рядка 16.3 податкової декларації з ПДВ за квітень 2021 року. Проте позивач передчасно вказав у рядку 16.3 податкової декларації з ПДВ за лютий 2021 року, поданій 22.03.2021 року, суму 5460000 грн., у якій йому відмовлено у наданні бюджетного відшкодування. Між тим, ця сума прийняла участь при розрахунку від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 21) податкової декларації з ПДВ за лютий 2021 року та була перенесена у рядок 16.1 податкової декларації з ПДВ за березень 2021 року та вплинула на показники рядків 17, 19, 20 податкової декларації з ПДВ за березень 2021 року. Це призвело до завищення значення рядків 16.1, 16, 17 податкової декларації ж ПДВ за березень 2021 року на 5460000 грн., до завищення показника рядків 20.2 та 20.2.1 на 2 484 431 грн. та до завищення показника рядка 21 на 2 975 569 грн.

2) позивач у додатку 2 до податкової декларації з ПДВ за лютий 2021 року невірно деталізував періоди формування залишків від`ємного значення, завищивши від`ємне значення по періоду виникнення за січень 2021 року на 5 460 000 грн. (7 828 030 грн. - 2 368 030 грн.) Позивач заявив у податковій декларації з ПДВ за березень 2021 року до бюджетного відшкодування 5 000 000 грн., з яких 4 852 461 грн. - від`ємне значення, яке виникло у січні 2021 року, та самостійно визначив постачальників, за рахунок яких воно сформовано. Оскільки контролюючий орган не має законних підстав визначати постачальників, які взяли участь в розрахунку бюджетного відшкодування по періоду виникнення від`ємного значення за січень 2021 року на суму 2 368 030 грн., то він прийняв рішення про відмову у наданні бюджетного відшкодування на цю суму.

3) позивач у березні 2021 року подав уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за січень 2021 року, яким відкоригував значення рядків 17, 19, 20, 21 та зменшив суму податкового кредиту та суму від`ємного значення на 94 035 грн. Проте у податковій декларації з ПДВ за березень 2021 року не вказав у рядку 16.2 суму зменшення залишку від`ємного значення за результатами цього уточнюючого розрахунку. Це призвело до завищення значення рядків 16, 17, 19, 20, 21 на 94 035 грн.

4) позивач включив до складу податкового кредиту з ПДВ за березень 2021 року суму 226 366, 83 грн. за податковими накладними ФГ "Агроновація", які зареєстровані в ЄРПН. Воднораз, в ЄРПН зареєстрований складений ФГ "Агроновація" розрахунок коригування №9 від 29.03.2021 року до податкової накладної №4 від 23.03.2021 року на зменшення податкового кредиту на суму ПДВ 16 904,70 грн. Цей розрахунок коригування не відображений у додатку Д1 до податкової декларації з ПДВ за березень 2021 року. Це призвело до заниження значення рядка 14, завищення значення рядків 17, 19, 20, 21 на 16904,70 грн.

За результатами камеральної перевірки контролюючий орган склав акт №1472/11-28-18-04/38401364 від 19.05.2021 року, який направлений позивачу. Той отримав акт перевірки 25.05.2021 року.

Вже 03.06.2021 року позивач подав уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2021 року. У ньому позивач відкоригував значення рядка 16.2 (зменшено залишок від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків) на 94 035 грн., значення рядка 16.3 (збільшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу) на 5 460 000 грн., а також значення рядків 17, 19, 20, 20.3, 21. Внаслідок таких коригувань значення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) зменшено на 5554035 грн. та склало 46 052 994 грн.

Також 03.06.2021 року позивач подав уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2021 року. У ньому відкоригував значення рядків 16.1 та 16.2 на 94 035 грн., а також значення рядка 14 відобразив коригування податкового кредиту згідно зі статтею 192 ПК України на зменшення податкового кредиту на суму ПДВ 139 953 грн. Внаслідок таких коригувань значення рядка 21 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду) зменшено на 139 953 грн. та склала 45 913 041 грн.

Позивач 04.06.2021 року подав уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за березень 2021 року. У ньому відкоригував значення рядка 14 (коригування податкового кредиту) на 83 095 грн., зокрема відобразив коригування податкового кредиту згідно зі статтею 192 ПК України за складеним ФГ "Агроновація" розрахунком коригування №9 від 29.03.2021 року на зменшення податкового кредиту на суму ПДВ 16 904,70 грн. Також позивач відкоригував значення рядка 16.1 (значення рядка 21 попереднього звітного (податкового) періоду) до 45 913 041 грн., зменшивши його на 5 713 708 грн. Внаслідок таких коригувань позивач зменшив показники рядка 17, 19, 20, 20.3, 21 на 5 630 613 грн.

Також 04.06.2021 року позивач подав уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за березень 2021 року. У ньому позивач збільшив значення рядка 16.2 (збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами поданих уточнюючих розрахунків*) на 5713708 грн. Внаслідок таких коригувань позивач збільшив показники рядків 17, 19, 20, 20.3, 21 на 5 713 708 грн.

Попри ці уточнюючі розрахунки контролюючий орган 15.06.2021 року на підставі акту камеральної перевірки, якою встановлені порушення порядку визначення від`ємного значення, прийняв податкові повідомлення-рішення форми "В1", "В3", В"4".

Згідно з пунктами 49.1, 49.2 статті 49 ПК України податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.

Платник податків зобов`язаний за кожний встановлений цим Кодексом звітний період, в якому виникають об`єкти оподаткування, або у разі наявності показників, які підлягають декларуванню, відповідно до вимог цього Кодексу подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є. Цей абзац застосовується до всіх платників податків, в тому числі платників, які перебувають на спрощеній системі оподаткування обліку та звітності.

Статтею 50 ПК України передбачені зокрема такі правила внесення змін до податкової звітності:

50.1. У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.

50.2. Платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок (з урахуванням термінів продовження, зупинення або перенесення термінів її проведення) не має права подавати уточнюючі податкові декларації (розрахунки) до поданих ним раніше податкових декларацій з відповідного податку і збору за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом.

50.3. У разі якщо платник податків подає уточнюючий розрахунок до податкової декларації, поданої за період, що перевірявся, або не подає уточнюючий розрахунок протягом 20 робочих днів після дати складення довідки про проведення електронної перевірки, якою встановлено порушення податкового законодавства, відповідний контролюючий орган має право на проведення позапланової перевірки платника податків за відповідний період.

Наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289, затверджено Форму податкової декларації з податку на додану вартість та Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (надалі - Порядок №21), який містить зокрема такі норми:

І. Загальні положення

1. Податкова декларація з податку на додану вартість (далі - декларація) відповідно до пункту 46.1 статті 46 розділу II "Адміністрування податків, зборів, платежів" подається контролюючому органу у строки, визначені статтею 203 розділу V "Податок на додану вартість" Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

2. Подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (далі - уточнюючий розрахунок) (у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 розділу II Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених статтею 50 розділу II Кодексу)) передбачено пунктом 50.1 статті 50 розділу II Кодексу.

6. До податкової звітності з податку на додану вартість (далі - податкова звітність) належать:

- податкова декларація з податку на додану вартість з додатками;

- уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками.

III. Порядок оформлення та подання податкової звітності

10. Додатками до декларації є:

1) відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних / розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1) (додаток 1);

2) довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (додаток 2);

3) розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (додаток 3);

4) заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) (додаток 4).

Додатки додаються до декларацій за наявності подій, які підлягають відображенню у таких додатках.

IV. Внесення змін до податкової звітності

1. У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.

2. Внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.

3. У разі виправлення помилок у рядках поданої раніше декларації, до яких повинні додаватися додатки, до уточнюючого розрахунку повинні бути додані відповідні додатки, що містять інформацію щодо уточнених показників.

4. Не може бути зменшена сума податкових зобов`язань, яка не була сплачена до бюджету в минулих звітних (податкових) періодах, у зв`язку з повним або частковим списанням податкового боргу.

5. Зміна напряму узгодженого бюджетного відшкодування за рішенням платника податку здійснюється шляхом подання до контролюючого органу уточнюючого розрахунку до декларації за звітний (податковий) період, в якому було задеклароване таке бюджетне відшкодування.

V. Порядок заповнення податкової декларації

4. Розділ II "Податковий кредит":

3) коригування податкового кредиту відображається у рядку 14.

При заповненні рядка 14 обов`язковим є подання (Д1) (додаток 1), що заповнюється в розрізі контрагентів;

5) у рядку 16 відображається від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду.

У рядок 16.1 переноситься значення рядка 21 декларації за попередній звітний (податковий) період.

У рядку 16.2 вказуються суми збільшення/зменшення залишку від`ємного значення за результатами уточнюючих розрахунків, поданих протягом звітного (податкового) періоду.

У рядку 16.3 вказується сума збільшення/зменшення від`ємного значення, узгоджена за результатами перевірки контролюючого органу, у звітному (податковому) періоді, на який припадає день узгодження податкового повідомлення-рішення, враховуючи процедури адміністративного оскарження відповідно до статті 56 розділу II Кодексу.

У рядку 16.3 також вказується узгоджена за результатами документальної перевірки контролюючого органу сума від`ємного значення реорганізованого платника податку, що переноситься до податкового кредиту правонаступника (за умови подання таким правонаступником заяви (таблиця 3 (Д2) (додаток 2)) у складі податкової декларації за звітний (податковий) період), на який припадає день узгодження, враховуючи процедури адміністративного оскарження відповідно до статті 56 розділу II Кодексу.

У разі заповнення рядків 16.2 та/або 16.3 обов`язковим є заповнення таблиці "Збільшено/зменшено залишок від`ємного значення за результатами перевірки контролюючого органу на підставі податкового повідомлення-рішення та/або уточнюючого розрахунку".

5. Розділ III "Розрахунки за звітний період":

1) якщо в результаті розрахунку різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано позитивне значення, то заповнюється рядок 18 декларації.

У рядку 18 вказується сума податку на додану вартість, яка підлягає нарахуванню за підсумками поточного звітного (податкового) періоду та сплачується до загального фонду державного бюджету у порядку, визначеному у статті 200 Кодексу;

2) якщо в результаті розрахунку значення різниці між сумою податкових зобов`язань (рядок 9) і податкового кредиту (рядок 17) отримано від`ємне значення, то заповнюється рядок 19 декларації.

При від`ємному значенні суми податку на додану вартість, розрахованої інвестором (оператором) за угодою про розподіл продукції, така сума підлягає відшкодуванню інвестору (оператору) в порядку та строки, передбачені угодою про розподіл продукції, затвердженою Кабінетом Міністрів України. При цьому інвестор (оператор) має право на автоматичне бюджетне відшкодування такої суми в повному обсязі.

З рядка 19 визначається сума перевищення від`ємного значення над сумою, обчисленою відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації. Визначена сума вказується у рядку 19.1 та зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21).

У разі якщо сума від`ємного значення (рядок 19) менша або дорівнює сумі, обчисленій відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, рядок 19.1 не заповнюється.

Сума, обчислена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, зазначається у відповідному службовому полі у рядку 19.1;

3) сума від`ємного значення, що не перевищує суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 - рядок 19.1), зазначається у рядку 20;

4) сума від`ємного значення (рядок 20 у декларації):

- зараховується у зменшення суми податкового боргу, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до Кодексу) (відображається у рядку 20.1);

- підлягає бюджетному відшкодуванню (відображається у рядку 20.2): на рахунок платника у банку (відображається у рядку 20.2.1) та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (відображається у рядку 20.2.2).

Платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість.

Значення рядка 3 таблиці 1 (Д3) (додаток 3) переноситься до рядка 20.2 декларації;

- зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

При заповненні рядка 20.2 обов`язковим є подання (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Залишок від`ємного значення після вирахування суми податкового боргу та суми бюджетного відшкодування (рядок 20 - рядок 20.1 - рядок 20.2) відображається у рядку 20.3;

5) сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3), відображається у рядку 21 та переноситься до рядка 16.1 наступного звітного (податкового) періоду.

Системний аналіз положень Податкового кодексу України та Порядку №21 дає підстави для висновку, що платник податків може скористатися своїм правом на виправлення значень податкових зобов`язань у разі самостійного виявлення помилки шляхом відображення відповідних сум у податковій декларації за звітний податковий період або внесення змін до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 ПК України. При цьому таке право має бути реалізоване не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.

Встановлене пунктом 50.2 статті 50 ПК України обмеження стосується виключно подання уточнюючого розрахунку та виключно в період здійснення контрольного заходу (документальної планової та позапланової перевірки). При цьому норми ПК України не визначають, що уточнюючі розрахунки неможливо подати і після проведення перевірки.

Більш того, можливість уточнення показників податкової звітності за періоди, які вже перевірено контролюючим органом, передбачена пунктом 50.3 статті 50 ПК України, згідно з яким у разі якщо платник податків подає уточнюючий розрахунок до податкової декларації, поданої за період, що перевірявся, або не подає уточнюючий розрахунок протягом 20 робочих днів після дати складення довідки про проведення електронної перевірки, якою встановлено порушення податкового законодавства, відповідний контролюючий орган має право на проведення позапланової перевірки платника податків за відповідний період.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, що у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації у період після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, а контролюючий орган, приймаючи у такому випадку відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

У постановах від 31.07.2018 року у справі №804/6468/17, від 03.09.2020 року у справі №808/2156/17 Верховний Суд вказав, що подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість платником податків в межах строків, встановлених статтею 102 ПК України, є підставою для проведення контролюючим органом позапланової документальної перевірки на підставі підпункту 78.1.3 пункту 78.1 статті 78 ПК України. Предметом такої перевірки є достовірність уточнених показників податкових зобов`язань з податку на додану вартість та відповідність уточнених даних, вказаних у додатках, первинним документам податкового та бухгалтерського обліку платника податків.

Суд установив, що позивач скористався наданим пунктом 50.1 статті 50 ПК України правом на подання уточнюючих розрахунків до раніше поданих податкових декларації з ПДВ, що призвело зокрема до зменшення від`ємного значення сум ПДВ у податковій декларації за березень 2021 року.

За наслідками подання платником податків уточнюючих розрахунків контролюючий орган мав перевірити достовірність таких показників шляхом проведення документальної позапланової перевірки, що прямо передбачено підпунктом 78.1.3 пункту 78.1 статті 78 ПК України (платником податків подано контролюючому органу уточнюючий розрахунок з відповідного податку за період, який перевірявся контролюючим органом).

Попри це, контролюючий орган не виконав свій обов`язок із перевірки таких уточнень та достовірності задекларованих позивачем у податковій звітності результатів обліку операцій з постачання та придбання товарів/послуг, які підлягають оподаткуванню.

Тому суд вважає, що відповідач передчасно прийняв спірні податкові повідомлення-рішення, не врахувавши уточнені показники податкової звітності позивача та не провівши їх документальну перевірку.

У ході судового розгляду справи відповідач не довів наявність у діях позивача порушень п.200.1, п.200.4, п.200.7 ст.200 ПК України, у зв`язку з якими він дійшов до висновку про перевищення суми бюджетного відшкодування з ПДВ на 2 484 431 грн. та відмовив у наданні бюджетного відшкодування в сумі 2 368 030 грн.

Суд зазначає, що Податковим кодексом України та Порядком №21 не встановлено особливостей та хронології відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду в Додатку 2 (Д2) та Додатку 3 (Д3) до податкової декларації з податку на додану вартість. Деталізація від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями і податковим кредитом, яка переноситься до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється лише в частині періодів її виникнення. Такі дані відображаються в Додатку 2 (Д2) до декларації з податку на додану вартість.

Платник податку під час заповнення як Додатку 2 (Д2) так і таблиці 2 Додатку 3 (Д3) до податкової декларації має право самостійно визначати послідовність відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду та суми бюджетного відшкодування в розрізі періодів виникнення таких сум.

Тобто платник має право декларувати суми податку до відшкодування з бюджету із суми від`ємного значення податку на додану вартість того звітного (податкового) періоду, за який наявна сплата постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України за умови неперевищення реєстраційної суми на момент одержання контролюючим органом декларації.

Суд установив, що позивач заявив до бюджетного відшкодування у податковій декларації з ПДВ за березень 2021 року 5 000 000 грн. та вказав у таблиці 2 додатку Д3 постачальників товарів/послуг, за рахунок яких виникла сума від`ємного значення: у листопаді 2020 року - 147 539 грн., у січні 2021 року - 4 852 461 грн. У ході судового розгляду справи позивач підтвердив фактичну сплату цим контрагентам-постачальникам сум податку у попередніх та звітному податкових періодах та довів своє право врахувати ці суми при розрахунку суми, що підлягає бюджетному відшкодуванню.

Висновки відповідача щодо завищення позивачем суми бюджетного відшкодування та про відмову в його узгодженні не відповідають правильному застосуванню статті 200 Податкового кодексу України, а спірні податкові повідомлення-рішення прийняті відповідачем безпідставно.

Тож позов про визнання їх протиправним та скасування слід задовольнити.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду з цим позовом сплатив судовий збір у розмірі 22 700 грн., які з огляду на задоволення позову, слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Санолта" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області форми "В3" №04 від 15.06.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області форми "В4" №04 від 15.06.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області форми "В1" №04 від 31.08.2021 року.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Санолта" судові витрати на сплату судового збору в сумі 22700 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ