Справа № 420/27120/21
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2023-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/27120/21

Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н.В.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 11.10.2019р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2022 року у справі за адміністративним позовом приватного акціонерного товариства «Чорноморський паливний термінал» до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

28.12.2021р. приватне акціонерне товариство (надалі - ПАТ) «Чорноморський паливний термінал» звернулося до суду з позовом до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування припису від 01.12.2021р. №515 (пункти 1-19).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позапланову перевірку проведено на підставі необґрунтованого звернення громадянина, акт перевірки підписаний не всіма перевіряючими, висновки щодо порушення вимог законодавства не відповідають дійсності, що в сукупності свідчить про протиправність оскаржуваного припису від 01.12.2021р. №515 (пункти 1-19).

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 30.12.2022р. позов задоволений з підстав того, що більшість пунктів припису не містить відомостей на усунення яких саме порушень вони спрямовані, а інші не відповідають вимогам законодавства та є безпідставними.

Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвали нове про відмову у задоволенні позовних вимог.

Апелянт посилається на те, що розділ акту «Опис виявлених порушень» містить опис виявлених порушень з посиланням на норму права, а оскаржуваний припис містить вказівки з врахуванням виявлених порушень. На підтвердження наявності прав на земельну ділянку, позивачем не надано витяг з Державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації та з Державного земельного кадастру щодо реєстрації права власності на земельну ділянку, на якій він проводить діяльність. Товариством не виконуються умови Дозволу, не проведено процедуру з оцінки довкілля для вантажного причалу, який забезпечує прийом, стоянку та обслуговування танкерів вантажопідйомністю до 50тис. т.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню.

Наказом Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 11.11.2021р. №1467, керуючись ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі звернення фізичної особи гр. ОСОБА_1 від 26.10.2021р. та погодження Державної екологічної інспекції України від 08.11.2021р. №4.3/2171ПГ, доручено Управлінню державного екологічного нагляду (контролю) промислового забруднення у термін з 12.11.2021р. по 25.11.2021р. провести позаплановий захід державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання ПАТ «Чорноморський паливний термінал» на підставі звернення фізичної особи ОСОБА_1 від 26.10.2021р. про порушення, що спричинило шкоду його правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави. Предмет перевірки: дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах: охорони атмосферного повітря, охорони і раціонального використання вод та відтворення водних ресурсів, поводження з відходами, пестицидами та агрохімікатами, використання та охорони земель. /т.1 а.с.43/

В період з 12.11.2021р. по 25.11.2021р. державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища проведено позапланову перевірку дотримання ПАТ «Чорноморський паливний термінал» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатом проведення якої складено акт №930.

Актом перевірки встановлено дев`ятнадцять порушень позивачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. /т.1 а.с.47-87/

Листом ПАТ «Чорноморський паливний термінал» від 06.12.2021р. №669 направлено Державній екологічній інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) заперечення на вищезазначений акт перевірки. /т.1 а.с.88-100/

Приписом Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 01.12.2021р. №515 зобов`язано ПАТ «Чорноморський паливний термінал» у строк до 01.01.2022р. усунути виявлені під час перевірки порушення законодавства в частині користування земельними ділянками, проведення процедури з оцінки впливу на довкілля, ведення обліку відходів. /т.1 а.с.38-40/

Не погоджуючись з пунктами 1-19 припису від 01.12.2021р. №515 позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія частково погоджується з висновками суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Спірні правовідносини врегульовано Законами України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991р. №1264-XII (далі Закон №1264-XII), «Про охорону атмосферного повітря» від 16.10.1992р. №2707-XIІ (далі Закон №2707-XIІ), «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017р. №2059-VIII, «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007р. №877-V (далі Закон №877-V).

Відповідно до ст.34 Закону №1264-XII завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища, полягає у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Згідно з ч.1 ст.35 Закону №1264-XII державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. «а» абз.2 ч.1 ст.20-2 Закону №1264-XII до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: про екологічну та радіаційну безпеку, про оцінку впливу на довкілля; про використання та охорону земель; про охорону і раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення рослинного світу; про охорону, раціональне використання та відтворення тваринного світу; щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; про природно-заповідний фонд; про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх на утилізацію; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; про поводження з відходами; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; про біологічну та генетичну безпеку щодо біологічних об`єктів природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Водночас, Закон №2707-XIІ спрямований на збереження та відновлення природного стану атмосферного повітря, створення сприятливих умов для життєдіяльності, забезпечення екологічної безпеки та запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище.

Відповідно до п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017р. №275 Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно п.7 вищезазначеного положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Пунктом 1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020р. № 230 визначено, що Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Державна екологічна інспекція відповідного округу (далі - Інспекція) є міжрегіональним територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується.

Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.

Розподіл функцій на морському середовищі здійснюється на підставі наказу Держекоінспекції та положення щодо кожної окремої Інспекції.

Голови місцевих державних адміністрацій координують діяльність Інспекцій та сприяють їм у виконанні покладених на них завдань.

Отже, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) уповноважена, як територіальний орган Державної екологічної інспекції України, на проведення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Законом України №877-V визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст.1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища

Згідно з ч.2 ст.8 Закону №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Відповідно до ст.5 Закону № 877-V, зокрема, планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.

Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.

Річні плани здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) затверджують органи державного нагляду (контролю), оприлюднюють на своїх офіційних веб-сайтах та вносять відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому.

Органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Строк здійснення планового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів.

Відповідно до ст.7 Закону №877-V, зокрема, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі не виконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою проведення позапланової перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів слугував наказ Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 11.11.2021р. №1467, прийнятий за погодженням погодження Державної екологічної інспекції України від 08.11.2021р. №4.3/2171ПГ та за наслідком звернення фізичної особи ОСОБА_1 від 26.10.2021р. /т.1 а.с.37, 42-44/

За результатами здійснення позапланової перевірки дотримання ПАТ «Чорноморський паливний термінал» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів винесено припис від 01.12.2021р. №515, яким зобов`язано ПАТ «Чорноморський паливний термінал» у строк до 01.01.2022р. усунути виявлені під час перевірки порушення законодавства, а саме:

пункт 1: отримати правовстановлюючі документи на земельні ділянки 0:03:001:0080 площа 0,1418 га; 0:03:001:0081 площа 0.0305 га; 0:03:001:0082 площа 0,2686га; 0:03:001:0072 площа 0,0326га; 0:03:001:0073 площа 0,2612 га; 0:03:001:0083 площа 0,0267 га; 0:03:001:0079 площа 0,071 га;

пункт 2: провести процедуру з оцінки впливу на довкілля зі здійснення планової діяльності по перевантаженню нафтопродуктів у зв`язку із збільшенням джерел викидів;

пункт 3: провести процедуру з оцінки виливу на довкілля для вантажного причалу, який забезпечує прийом, стоянку та обслуговування танкерів вантажопідйомністю до 50 тис. т.;

пункт 4: дотримуватись умов дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами від 28.11.2017р. №511080000-1;

пункт 5: проводити спостереження для контролю за якісним станом підземних вод на локальній мережі спостережувальних свердловин;

пункт 6: виконувати умови дозволу №703/ОД/49д-18 від 18.12.2018р. на спеціальне водокористування;

пункт 7: визначити склад і властивості відходів, що утворюються;

пункт 8: виявити та вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються;

пункт 9: не допускати змішування відходів;

пункт 10: не допускати зберігання та видалення відходів в несанкціонованих місцях;

пункт 11: здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів;

пункт 12: призначити відповідальну особу у сфері поводження з відходами;

пункт 13: забезпечити професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами;

пункт 14: укласти договори з виконавцем послуг з вивезення побутових відходів;

пункт 15: подати декларацію про відходи за формою та в порядку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №118;

пункт 16: скласти спеціальний паспорт на кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів;

пункт 17: подати статистичну звітність про відходи;

пункт 18: здійснювати моніторинг місць утворення, зберігання і видалення відходів;

пункт 19: вести облік відходів та пакувальних матеріалів і тари за формою 1-ВТ. /т.1 а.с.38-40/

Так, згідно ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відповідно до ч.9 ст.7 Закону № 877-V, розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Припис є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст. 2 КАС України, відповідно до яких обґрунтованість є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Індивідуальні акти стосуються конкретних осіб та їхніх відносин. Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер. Головною рисою таких актів є їхня конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата - конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами.

Також, з огляду на зміст положень ст.ст.4, 7 Закону № 877-V припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.

Така спрямованість припису на усунення виявлених перевіркою порушень у встановлені органом державного нагляду (контролю) строки узгоджується і з положеннями абз.4 ч.1 Закону №877-V, згідно з якими підставами для здійснення позапланових заходів є: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Таким чином, до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень. Припис повинен містити таке зобов`язання, яке спрямоване на усунення існуючого порушення, а не на попередження порушень у майбутньому.

Належить зазначити, що обов`язок не допускати порушень та діяти відповідно до законодавства у майбутньому існує в силу законодавства, та не потребує додаткових застережень в індивідуальних актах.

Так, Верховний Суд у постанові від 13.04.2022 року у справі № 804/2529/16 дійшов висновку про протиправність пунктів припису екологічної інспекції, які носять загальний характер із запобіжними рекомендаціями на майбутнє та не містять чіткого викладення виявлених порушень норм природоохоронного законодавства. Крім того, загальний характер формулювання не дозволяє встановити, які саме порушення у ньому відповідач намагався відобразити. Також, якщо вимоги припису спрямовані на майбутнє, без зазначення конкретного порушення, яке мало місце у минулому і яке має бути усунуто позивачем, такий припис є неправомірним. Повноваження інспекції щодо вжиття заходів запобіжного характеру жодним чином не стосуються повноважень інспекції щодо видання такого розпорядчого документу як припис, метою якого є саме усунення тих певних порушень, які були зафіксовані під час проведення перевірки органом Держекоінспекції.

Як вбачається із пунктів 4,5,6,7,8,9,10,11,16,18,19 оскаржуваного припису, вони не направлені на усунення виявлених порушень, не містять посилання на відповідні пункти акта перевірки, в якому зафіксовані такі порушення.

Отже, пункти 4,5,6,7,8,9,10,11,16,18,19 оскаржуваного припису винесені з порушенням вимог закону в частині змісту припису, як акта індивідуальної дії, а саме не відповідають такому обов`язковому критерію, як конкретність, оскільки відсутнє чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єкта владних повноважень.

Так, зобов`язуючи позивача вчинити дії з метою усунення порушень, які виявлено під час перевірки, відповідач не зазначив, яких саме заходів потрібно вжити, лише наведено формальні формулювання.

Співставляючи вищезазначені пункти оскаржуваного припису з відповідними пунктами акту перевірки, можливо встановити, що припис, фактично, не містить зобов`язання, виконання якого б усунуло порушення. Тобто, ці пункти припису містять зобов`язання, які спрямовані на попередження порушень у майбутньому, проте, не на усунення існуючого порушення, як цього вимагає закон.

Апелянт не зазначає про конкретні виявлені порушення позивачем екологічного законодавства, що стали підставою для винесення припису в цих частинах, а обмежується цитуванням норм права.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що пункти 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 16, 18, 19 припису від 01.12.2021р. №515 є протиправними та підлягають скасуванню.

Водночас, пунктом 1 оскаржуваного припису зобов`язано позивача отримати правовстановлюючі документи на земельні ділянки 0:03:001:0080 площа 0,1418 га; 0:03:001:0081 площа 0.0305 га; 0:03:001:0082 площа 0,2686га; 0:03:001:0072 площа 0,0326га; 0:03:001:0073 площа 0,2612 га; 0:03:001:0083 площа 0,0267 га; 0:03:001:0079 площа 0,071 га.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.10..2009р. та 13.11.2005р. між ПАТ «Чорноморський паливний термінал» та Іллічівською міською радою Одеської області укладено договори оренди земельних ділянок з кадастровими номерами №№0:03:001:0080 площа 0,1418 га; 0:03:001:0081 площа 0,0305 га; 0:03:001:0082 площа 0,2686га; 0:03:001:0083 площа 0,2667 га; 0:03:001:0079 площа 0,071га строком на 49 років до 13.11.2054р., та кадастровими номерами №№0:03:001:0072 площа 0,0326га, 0:03:001:0073 площа 0,2612 га строком на 49 років до 21.10.2058 р. /т.1 а.с.107-132/

Рішенням Загальних Зборів акціонерів ПАТ «Чорноморський паливний термінал» від 21.09.2017р. №2/2017 до статутного капіталу ТОВ «Оптім Трейд», учасником якого, з часткою 100% статутного капіталу, є ПАТ «Чорноморський паливний термінал», передано нерухоме, рухоме та будь-яке інше майно, яке належить на праві власності ПАТ «Чорноморський паливний термінал». /т.1 а.с.133-142/

В подальшому, 21.08.2018р. між ТОВ «Оптім Трейд» та Чорноморською міською радою Одеської області на підставі рішень Чорноморської міської ради від 16.02.2018р. №№308/101-VII, 308/104-VII та розірвання договорів оренди землі з ПАТ «Чорноморський паливний термінал», укладено договори оренди землі, згідно умова яких ТОВ «Оптім Трейд» передано у строкове платне користування земельні ділянки кадастровий номер №0:03:001:0072 площа 0,0326га, №0:03:001:0073 площа 0,2612га, №0:03:001:0083 площа 0,0267га, №0:03:001:0081 площа 0,0305га, №0:03:001:0082 площа 0,2686га, №0:03:001:0079 площа 0,0710га, №0:03:001:0080 площа 0,1418га строком на 49 років. /т.1 а.с.143-240/

06.12.2017р., 06.12.2019р. між ПАТ «Чорноморський паливний термінал» та ТОВ «Оптім Трейд» було укладено договори оренди майна №№213-17, 205-19, згідно умов яких ПАТ «Чорноморський паливний термінал» передано в оренду нежитлові будівлі, споруди з обладнанням, об`єкти, інше майно, яке знаходяться за адресою: м. Чорноморськ, вул. Північна, 2, строк дії до 30.09.2022р.

Відповідно до ч. 1-3 ст.796 Цивільного кодексу України, одночасно з правом найму будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) наймачеві надається право користування земельною ділянкою, на якій вони знаходяться, а також право користування земельною ділянкою, яка прилягає до будівлі або споруди, у розмірі, необхідному для досягнення мети найму.

У договорі найму сторони можуть визначити розмір земельної ділянки, яка передається наймачеві. Якщо розмір земельної ділянки у договорі не визначений, наймачеві надається право користування усією земельною ділянкою, якою володів наймодавець.

Якщо наймодавець не є власником земельної ділянки, вважається, що власник земельної ділянки погоджується на надання наймачеві права користування земельною ділянкою, якщо інше не встановлено договором наймодавця з власником земельної ділянки.

Так, договори оренди землі від 21.08.2018р., укладені між ТОВ «Оптім Трейд» та Чорноморською міською радою Одеської області не містять положення про заборону надання наймачеві права користування земельною ділянкою відповідно до ст.796 Цивільного кодексу України.

Отже, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку про те, що на підставі договорів оренди майна від 06.12.2017р. та 06.12.2019р. №№213-17, 205-19, ч.3 ст.796 Цивільного кодексу України, ПАТ «Чорноморський паливний термінал» правомірно користується земельними ділянками №№0:03:001:0080 площа 0,1418 га; 0:03:001:0081 площа 0.0305 га; 0:03:001:0082 площа 0,2686га; 0:03:001:0072 площа 0,0326га; 0:03:001:0073 площа 0,2612 га; 0:03:001:0083 площа 0,0267 га; 0:03:001:0079 площа 0,071 га, на яких знаходиться орендовано позивачем майно.

Крім того, згідно п.1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №15, Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері національної інфраструктури геопросторових даних, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру.

Пунктом 6 вищезазначеного положення передбачено, що посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і додержанням вимог законодавства про охорону земель, в межах своїх повноважень мають право:

безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель;

давати обов`язкові для виконання приписи з питань використання та охорони земель і додержання вимог законодавства про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків;

складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності;

у разі неможливості встановлення особи правопорушника земельного законодавства на місці вчинення правопорушення доставляти його до органів Національної поліції чи до приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради для встановлення особи порушника та складення протоколу про адміністративне правопорушення;

звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно зайнятих чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився;

звертатися до суду з позовом про розірвання договору оренди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки або договору про встановлення земельного сервітуту, а також про припинення права постійного користування земельною ділянкою;

викликати громадян, у тому числі посадових осіб, для отримання від них усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з порушенням земельного законодавства;

передавати до органів прокуратури, органів досудового розслідування акти перевірок та інші матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення;

проводити у випадках, установлених законом, фотографування, звукозапис, кіно- і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням земельного законодавства.

Таким чином, державний контроль за використанням та охороною земель і додержанням вимог законодавства про охорону земель покладено саме на Держгеокадастр, що свідчить про відсутність у відповідача повноважень перевіряти наявність чи відсутність правовстановлюючих документів на земельні ділянки.

Вищезазначене свідчить про протиправність п.1 припису від 01.12.2021р. №515.

Пунктами 2, 3 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано ПАТ «Чорномрський паливний термінал» провести процедуру з оцінки впливу на довкілля зі здійснення планової діяльності по перевантаженню нафтопродуктів у зв`язку із збільшенням джерел викидів; провести процедуру з оцінки виливу на довкілля для вантажного причалу, який забезпечує прийом, стоянку та обслуговування танкерів вантажопідйомністю до 50 тис. т.

Статтею 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» передбачено, що уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.ч.3, 4 ст.5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.

При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.ч.3, 4 ст.5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.

В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.ч.3, 4 ст.5 цього Закону, - уповноважений центральний орган: 1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; 2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності; 3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; 6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу; 7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів - покладає обов`язок із здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля - покладає обов`язок із здійснення відповідних дій; здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування - визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом; здійснення після проектного моніторингу - визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення.

Якщо з оцінки впливу на довкілля з розглянутих виправданих альтернативних варіантів виявляється екологічно обґрунтованим варіант, відмінний від запропонованого суб`єктом господарювання, за письмовою згодою із суб`єктом господарювання у висновку з оцінки впливу на довкілля зазначається погоджений варіант здійснення планованої діяльності.

Висновок з оцінки впливу на довкілля надається суб`єкту господарювання безоплатно протягом 25 робочих днів з дня завершення громадського обговорення, а в разі здійснення процедури оцінки транскордонного впливу - з дня завершення цієї процедури та затвердження рішення про врахування результатів оцінки транскордонного впливу на довкілля. До висновку з оцінки впливу на довкілля додається звіт про громадське обговорення.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених ч.ч.3, 4 ст.5 цього Закону, - уповноважений центральний орган оприлюднює висновок з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня його прийняття у спосіб та в порядку, визначені статтею 4 цього Закону, та протягом цього ж строку вносить його до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

Висновок з оцінки впливу на довкілля втрачає силу через п`ять років у разі, якщо не було прийнято рішення про провадження планованої діяльності. Якщо до отримання рішення про провадження планованої діяльності внесено зміни до проектної документації чи зміни до законодавства, які вимагають зміни екологічних умов, визначених у висновку з оцінки впливу на довкілля, оцінка впливу на довкілля здійснюється повторно.

Висновок з оцінки впливу на довкілля та інші результати оцінки впливу на довкілля протягом п`яти років з дня прийняття рішення про провадження планованої діяльності можуть бути використані для отримання інших документів дозвільного характеру, передбачених законодавством, за умови що вони не передбачають встановлення (затвердження) змін у діяльності, затвердженій (схваленій) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження.

Порядок передачі документації для надання висновку з оцінки впливу на довкілля та порядок фінансування оцінки впливу на довкілля затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.3 ст.17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля.

Колегія суддів зазначає, що Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» набрав чинності 18.06.2017р., а введений в дію 18.12.2017р.

Як вбачається з матеріалів справи, 07.12.2017p. ПАТ «Чорноморський паливний термінал» отримано дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел №-1 зі строком дії до 07.12.2027р.

Відповідно до вищезазначеного дозволу, у позивача наявні 29 джерел викиду забруднюючих речовин, зокрема, джерело №0003 - танк судна, джерело №0017 - лабораторія. /т.2 а.с.73-82/

Актом перевірки від 25.11.2021р. №930 встановлено, що у процесі ведення господарської діяльності підприємства кількість джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря збільшилось, а саме: №0003 - Причал, №0017 Лабораторія. ПАТ «Чорноморський паливний термінал» не проведено процедуру з оцінки впливу на довкілля.

Згідно п.2, 4 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян - підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженим Кабінетом Міністрів України від 13.03.2002 р. №302, дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам - підприємцям (далі - суб`єкт господарювання) експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну.

Для отримання дозволу суб`єкт господарювання: оформляє заяву; готує документи, в яких обґрунтовуються обсяги викидів забруднюючих речовин; проводить інвентаризацію стаціонарних джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, видів та обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, пилогазоочисного обладнання; проводить оцінку впливу викидів забруднюючих речовин на стан атмосферного повітря на межі санітарно-захисної зони; розробляє плани заходів щодо: досягнення встановлених нормативів граничнодопустимих викидів для найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин; охорони атмосферного повітря на випадок виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру; ліквідації причин і наслідків забруднення атмосферного повітря; остаточного припинення діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря, та приведення місця діяльності у задовільний стан; запобігання перевищенню встановлених нормативів граничнодопустимих викидів у процесі виробництва; здійснення контролю за дотриманням встановлених нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин та умов дозволу на викиди; обґрунтовує розміри нормативних санітарно-захисних зон, проводить оцінку витрат, пов`язаних з реалізацією заходів щодо їх створення; проводить оцінку та аналіз витрат, пов`язаних з реалізацією запланованих заходів щодо запобігання забрудненню атмосферного повітря; готує інформацію про отримання дозволу для ознайомлення з нею громадськості відповідно до законодавства.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище.

За положеннями ч.6 ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», забороняється провадження господарської діяльності, експлуатація об`єктів, інші втручання в природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, якщо не забезпечено в повному обсязі додержання екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження.

Таким чином, під час здійснення господарської діяльності ПАТ «Чорноморський паливний термінал» здійснюється використання джерел викидів забруднюючих речовин №0003 - танк судна, джерело №0017 - лабораторія на підставі дозволу від 07.12.2017p. на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел №-1, що отриманий до введення в дію Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Водночас, після отримання дозволу від 07.12.2017p. на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел №-1 позивачем не здійснювалося планованої діяльності відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що свідчить про протиправність п.2 припису від 01.12.2021р. № 515.

Як вбачається з акту державної технічної комісії про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації від 10.03.2004р., затвердженого рішенням виконкому Іллічівської міської ради від 18.03.2004р. №144, будівлі та споруди Іллічівського паливного терміналу ЗАТ «Іллічівський паливний термінал» по вул. Інститутська, 43-Т в м. Іллічівську - готові до експлуатації, згідно додатку №1 цього акту (зазначено в тому числі Причал).

Відповідно до п.3 зазначеного акту, порушень вимог органів Державного санітарно-епідеміологічного нагляду не встановлено. Зазначений акт погоджено начальником Держінспекції охорони Чорного моря.

Відповідно до п.п.7, 8, 9, 11 Порядку затвердження інвестиційних програм і проектів будівництва та проведення їх комплексної державної експертизи, затвердженого від 11.04.2002 р. №483 (втратив чинність 01.01.2008р.) інвестиційні програми і проекти будівництва незалежно від джерел фінансування підлягають обов`язковій комплексній державній експертизі у повному обсязі, крім об`єктів, затвердження проектів будівництва яких не потребує висновку комплексної державної експертизи. Перелік таких об`єктів встановлюється Мінбудом відповідно до законодавства.

Комплексна державна експертиза інвестиційних програм і проектів будівництва включає, зокрема, державну екологічну експертизу інвестиційних програм та проектів будівництва об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Проведення комплексної державної експертизи забезпечується відповідальними виконавцями - службами Укрінвестекспертизи, які згідно із законодавством: укладають договори на проведення комплексної державної експертизи з інвесторами (замовниками); залучають на договірних засадах виконавців складових частин комплексної державної експертизи; визначають обсяги та разом з виконавцем окремої складової частини комплексної експертизи - вартість робіт; видають комплексні експертні висновки.

Державним проектно-вишукувальним та науково-дослідним інститутом морського транспорту було видано ТЕО інвестицій «Паливний термінал на території колишнього пісочного складу №23 Іллічівського морського торговельного порту» (том 5 Оцінка впливу на навколишнє природне середовище). /т.2 а.с.85-87/

07.10.2002р. начальником Одеської обласної служби Української державної інвестиційної експертизи затверджено комплексний експертний висновок №271 по ТЕО інвестицій «Паливний термінал на території колишнього пісочного складу №23 Іллічівського морського торговельного порту», що і вважається висновками державної екологічної експертизи. /т.2 а.с.88-95/

Таким чином, зобов`язання ПАТ «Чорноморський паливний термінал» провести процедуру з оцінки впливу на довкілля для вантажного причалу, який забезпечує прийом, стоянку та обслуговування танкерів є протиправним, оскільки причал був збудований та введений в експлуатацію в 2004р. та не є плановою діяльністю підприємства відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Пунктами 12 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано позивача призначити відповідальну особу у сфері поводження з відходами та забезпечити професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами.

Згідно п.п. «й» та «м» ст. 17 Закону України «Про відходи» суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані: призначати відповідальних осіб у сфері поводження з відходами.

Суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані: забезпечувати професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами.

Водночас, наказом ПАТ «Чорноморський паливний термінал» від 04.01.2021р. №3-А, відповідно до ст.ст.17, 33 Закону України «Про відходи», затверджено схему зберігання відходів та призначено відповідальних осіб у сфері поводження з відходами на 2021р. /т.2 а.с.237-238/

Наказом ПАТ «Чорноморський паливний термінал» від 04.01.2021р. №4-А, відповідно до ст.17 Закону України «Про відходи», визначено порядок підвищення кваліфікації, навчання та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами.

Також надано свідоцтва про підвищення кваліфікації начальником служби охорони навколишнього середовища ПАТ «Чорноморський паливний термінал» ОСОБА_2 /т.3 а.с.43-44/

Отже, на момент здійснення перевірки, ПАТ «Чорноморський паливний термінал» призначено відповідальну особу у сфері поводження з відходами та забезпечено професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами, що свідчить про необґрунтованість п.12 припису від 01.12.2021р. №515.

Пунктами 14 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано позивача укласти договори з виконавцем послуг з вивезення побутових відходів.

Згідно ч.2 ст.35-1 Закону України «Про відходи» власники або наймачі, користувачі, у тому числі орендарі, джерел утворення побутових відходів укладають договори з виконавцем послуг з вивезення побутових відходів, здійснюють оплату послуг з поводження з побутовими відходами та забезпечують роздільне збирання побутових відходів.

Судом встановлено, що 01.05.2019р. між ПАТ «Чорноморський паливний термінал» (замовник) та ТОВ «ТВ-Серруса» (виконавець) укладено договір вивезення твердих побутових відходів №42-ЧР, згідно умов якого виконавець на умовах, передбачених цим договором, здійснює послуги зі збирання та вивезення твердих побутових відходів, що утворюються в процесі господарської діяльності замовника і розміщуються останнім у контейнери для збору, які надаються йому у тимчасове користування виконавцем, а замовник оплачує надані послуги на умовах, передбачених цим договором. /т.3 а.с.45-49/

Отже, на момент здійснення перевірки, ПАТ «Чорноморський паливний термінал» укладено з ТОВ «ТВ-Серруса» договір з вивезення побутових відходів, що свідчить про необґрунтованість п.14 припису від 01.12.2021р. №515.

Пунктом 15 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано ПАТ «Чорноморський паливний термінал» подати декларацію про відходи за формою та порядком, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 18.02.2016р. №118.

Статтею 1 Закону України «Про відходи» визначено, що декларація про відходи - документ, який згідно з цим Законом подають суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами, діяльність яких призводить виключно до утворення відходів, для яких показник загального утворення відходів в межах від 50 до 1000;

Колегія суддів звертає увагу на те, що постанова Кабінету Міністрів України від 18.02.2016р. №118 втратила чинність на момент проведення перевірки ПАТ «Чорноморський паливний термінал».

Водночас, постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2022р. №556 визначено нові порядок подання декларації про відходи та форму декларації про відходи.

Пунктом 4 Порядку, затвердженого вищезазначеною постановою передбачено, що декларація подається заявником один раз на рік до 20 лютого року, що настає за звітним, в електронній формі через Єдиний державний веб-портал електронних послуг шляхом заповнення форми, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 07.05.2022р. №556 Деякі питання подання декларації про відходи.

Як вбачається з матеріалів справи, 10.02.2021р. Департаментом екологія та природних ресурсів в Одеській області зареєстрована декларація ПАТ «Чорноморський паливний термінал» про відходи за 2020р. за №D1. /т.3 а.с.50-54/

При цьому, на момент проведення перевірки не настав час подання декларації про відходи за звітний 2021р., а у акті перевірки від 25.11.2021р. №930 не зазначено за який саме період позивачем не подано декларацію про відходи, що свідчить про відсутність правопорушення.

Пунктом 16 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано ПАТ «Чорноморський паливний термінал» скласти спеціальний паспорт на кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів.

Згідно ч.2 ст.33 Закону України «Про відходи» на кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Статтею 1 Закону України «Про відходи» визначено, що: відходи - будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення;

збирання відходів - діяльність, пов`язана з вилученням, накопиченням і розміщенням відходів у спеціально відведених місцях чи об`єктах, включаючи сортування відходів з метою подальшої утилізації чи видалення;

зберігання відходів - тимчасове розміщення відходів у спеціально відведених місцях чи об`єктах (до їх утилізації чи видалення);

утилізація відходів - використання відходів як вторинних матеріальних чи енергетичних ресурсів;

видалення відходів - здійснення операцій з відходами, що не призводять до їх утилізації;

захоронення відходів - остаточне розміщення відходів при їх видаленні у спеціально відведених місцях чи на об`єктах таким чином, щоб довгостроковий шкідливий вплив відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини не перевищував установлених нормативів;

об`єкти поводження з відходами - місця чи об`єкти, що використовуються для збирання, зберігання, сортування, оброблення, перероблення, утилізації, видалення, знешкодження та захоронення відходів.

Оскільки ПАТ «Чорноморський паливний термінал» здійснює зберігання відходів на своїй території, то воно зобов`язано скласти спеціальний паспорт на кожне місце чи об`єкт зберігання відходів.

Отже, висновки п.16 припису від 01.12.2021р. №515 є обґрунтованими.

Пунктом 17 припису від 01.12.2021р. №515 зобов`язано позивача подавати статистичну звітність про відходи.

Згідно п.5 Порядку ведення державного обліку та паспортизації відходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.11.1999р. №2034, Державна статистична звітність про відходи ведеться за встановленими уніфікованими формами відповідно до державного класифікатора ДК 010-98 «Класифікатор управлінської документації», ДК 005-96 «Класифікатор відходів» та номенклатурою відходів.

Форми державної статистичної звітності про відходи та інструкції щодо порядку складання цих форм розробляються та затверджуються Держстатом за погодженням з Міндовкіллям.

Державна статистична звітність про небезпечні відходи ведеться за окремою формою. Реєстр звітних статистичних одиниць, що повинні складати звіти про небезпечні відходи, формується органами державної статистики за поданням Міндовкілля.

Підприємства заповнюють форми державної статистичної звітності на підставі документів первинного обліку і подають їх в установленому порядку територіальним органам державної статистики.

Водночас, у вказаному пункті припису не вказано, на усунення яких конкретно порушень він спрямований (звітний період, за який не подано статистичну звітність).

Також, у акті перевірки від 25.11.2021р. №930 не зазначено за який саме період позивачем не подано статистичну звітність про відходи, що свідчить про відсутність правопорушення.

Водночас, ПАТ «Чорноморський паливний термінал» подавало звіт за формою №81- відходи (річна), що підтверджується Квитанцію №2 про його реєстрацію Центром обробки електронних звітів Державної служби статистики України. /т.3 а.с.76-80/

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Однак, відповідачем не надано доказів правомірності п.п.1-15, 17-19 припису від 01.12.2021р. №515, а тому у цих частинах він є протиправним та підлягає скасуванню.

На підставі викладеного, оскільки судом першої інстанції при вирішенні справи неповно з`ясовано обставини справи, порушено норми матеріального права, тому рішення суду першої інстанції в порядку ст.317 КАС України підлягає частковому скасуванню.

Керуючись ст.ст.311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) задовольнити частково, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2022 року скасувати в частині визнання протиправним та скасування пункту 16 припису Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 01 грудня 2021 року №515.

Ухвалити у цій частині постанову про відмову у задоволенні позову про визнання протиправним та скасування пункт 16 припису Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) від 01 грудня 2021 року №515.

В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.В. Єщенко О.В. Яковлєв