Справа № 480/8344/22
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2023-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2023 року Справа № 480/8344/22

Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Воловика С.В., розглянувши у письмовому провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/8344/22 за первісним позовом Державної служби геології та надр України (далі Держгеонадра) до товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгівельна фірма «Тростянецька цегла» (далі ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла») про:

- припинення користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами № 420 від 26.02.2007,

та за зустрічним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгівельна фірма «Тростянецька цегла» до Державної служби геології та надр України про:

- визнання протиправним та скасування наказу Держгеонадра № 405 від 31.10.2018 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007,

- визнання протиправним та скасування наказу Держгеонадра № 86 від 18.02.2022 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007,

У С Т А Н О В И В:

І. Позиція позивача за первісним позовом (заперечення відповідача за зустрічним позовом)

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Держгеонадра зазначило, що за результатами позапланової перевірки, згідно з актом № 40/4240 від 16.07.2021, були встановлені порушення законодавства у сфері надрокористування, зокрема:

абзацу 4 частини 1 статті 24 Гірничого закону України (далі Закон № 1127), у зв`язку з відсутністю погодженого у встановленому порядку проекту розробки родовищ корисних копалин;

частини 3 статті 19 Закону № 1127, у зв`язку з не внесенням у наявний робочий проект змін після проведеної у 2012 році переоцінки запасів;

підпункту 2 пункту 17 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011 (далі Порядок № 615), у зв`язку з не внесенням змін до спеціального дозволу на користування надрами через скасування обов`язкового моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами та не наданням звіту за 2020 рік;

пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з невиконанням абзаців 1, 3, 9 пункту 5 Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013, а також, невиконанням пунктів 2, 3 Програми робіт, яка є додатком 2 до Угоди про користування надрами № 4240 від 20.09.2013

На підставі згаданих висновків про порушення, 16.07.2021 відповідачем складено припис № 40/4240, яким встановлено строк усунення виявлених порушень до 16.08.2021.

З огляду на невиконання вимог припису та не усунення встановлених актом перевірки порушень законодавства у сфері надрокористування, наказом Держгеонадр № 86 від 18.02.2022, дія дозволу на користування надрами № 4240 від 26.02.2007 була зупинена, а наказом № 122 від 01.04.2022 встановлений строк усунення порушень до 01.07.2022.

На переконання Держгеонадра, оскільки ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» не усунуло згадані порушення у встановлені строки, які є порушеннями вимог передбачених спеціальним дозволом, а також не надало свою згоду на припинення користування надрами, наявні правові підстави для зупинення такого користування в судовому порядку.

За наведених обставин, Держгеонадра вважає позовні вимоги за первісним позовом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а позовні вимоги за зустрічним позовом безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають.

ІІ. Заперечення відповідача за первісним позовом (позиція позивача за зустрічним позовом)

Не погоджуючись з позовними вимогами за первісним позовом, у відзиві (т. 1 а.с. 62-79) та у зустрічному позові (т. 2 а.с. 2-15) ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» зазначило, що позапланова перевірка, призначена наказом № 431 від 09.06.2021, була проведена з порушенням Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877), а саме: за відсутності підстав, передбачених Законом для її проведення, у зв`язку з чим, остаточний акт реагування, прийнятий за наслідками такої перевірки (результат перевірки) не може вважатись правомірним.

Також, відповідач за первісним позовом зауважив на тому, що направлення на перевірку не визначає посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові.

З приводу встановлених позаплановою перевіркою порушень та виконання припису, ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» повідомило, що вживало заходи направленні на усунення згаданих порушень, проте, через вторгнення військ російської федерації на територію України та окупацію міста Тростянця, в установлені строки усунути порушення не вдалося.

Стверджуючи про протиправність наказу Держгеонадра № 405 від 31.10.2018 в частині зупинення дії дозволу на користування надрами № 4240 від 26.07.2007, ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» вказує на те, що рішенням суду по справі № 480/2366/19 встановлено обставину неправомірності дій щодо проведення Держгеонадра перевірки, за результатами якої складено акт № 29/4240 від 03.07.2018, що, в свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для прийняття вказаного наказу.

Також, на думку позивача за зустрічним позовом, відсутні були правові підстави і для прийняття наказу № 86 від 18.02.2022 в частині зупинення дії дозволу на користування надрами № 4240 від 26.07.2007, оскільки по-перше, у відповідача за зустрічним позовом були відсутні підстави для проведення позапланової перевірки, а по-друге, вимоги припису щодо усунення порушень законодавства у сфері надрокористування фактично були виконанні.

З вищезазначених підстав, ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» вважає позовні вимоги за первісним позовом необґрунтованими, а позовні вимоги за зустрічним позовом такими, що підлягають задоволенню.

ІІІ. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 20.12.2022, позовна заява прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі № 480/8344/22, розгляд справи вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення осіб, встановлені строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 04.01.2023 зустрічна позовна заява прийнята до спільного розгляду з первісним позовом, підготовче засідання у справі призначено на 26.01.2023 об 11 год. 00 хв., встановлені строки для подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 26.01.2023 через загрозу ракетного удару, підготовче засідання відкладено на 02.02.2023 о 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 02.02.2023, підготовче засідання відкладено на 09.02.2023 о 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 09.02.2023, позовну заяву та зустрічну позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 21.03.2023 клопотання сторін задоволено, розгляд справи продовжено, підготовче засідання призначено на 30.03.2023 о 10 год. 00 хв.

Ухвалами суду від 30.03.2023, підготовче провадження у справі № 480/8344/22 закрито, розгляд справи у відкритому судовому засіданні призначено на 12.04.2023 о 10 год. 00 хв., позивача за первісним позовом зобов`язано надати докази на обґрунтування своїх вимог.

Ухвалою суду від 07.04.2023, судове засідання відкладено на 25.04.2023 о 10 год. 00 хв., а ухвалою суду від 25.04.2023 на 02.05.2023 о 10 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 02.05.2023, занесеною до протоколу, у судовому засіданні оголошено перерву до 10 год 00 хв. 17.05.2023.

Ухвалою суду від 17.05.2023 судове засідання відкладено на 31.05.2023 о 10 год. 00 хв., а ухвалою суду від 31.05.2023, занесеною до протоколу, в судовому засіданні оголошено перерву до 11 год. 00 хв. 06.06.2023.

Ухвалою суду від 06.06.2023 судове засідання відкладено на 21.06.2023 об 11 год. 00 хв., а ухвалою суду від 21.06.2023 на 04.07.2023 об 11 год. 00 хв.

В судове засідання 04.07.2023 сторони, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не прибули, від відповідача за первісним позовом надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника.

Згідно з ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, неприбуття у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Частиною 9 цієї статті встановлено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

На виконання вимог ч. 13 ст. 10 та ч. 1 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (ч. 4 ст. 229 КАС України).

Таким чином, з огляду на наведене, фіксування судового засідання по справі не здійснювалось, справа розглянута в письмовому провадженні.

IV. Обставини справи

Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгівельна фірма «Тростянецька цегла» відповідно до спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007 має право на користування надрами згідно з угодою про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин № 4240 від 20.09.2013 (т. 1 а.с. 11-14).

За результатами перевірки на предмет дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин, згідно з актом № 29/4240 від 03.07.2018, Держгеонадра встановило порушення законодавства у сфері надрокористування, у зв`язку з чим, видало ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» припис про їх усунення.

Враховуючи не усунення порушень у встановлені строки, позивачем за первісним позовом було прийнято наказ № 405 від 31.10.2018 про зупинення дії спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007 (т. 1 а.с. 15), а у липні 2019 року він звернувся до суду з позовною заявою про припинення права користування надрами шляхом анулювання дії цього дозволу.

За результатами розгляду справи № 480/2366/19, рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 09.12.2019 у задоволенні позовної заяви Держгеонадра про припинення користування надрами шляхом анулювання дії спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007 відмовлено з тих підстав, що акт перевірки № 29/4240 від 03.07.2018 складений не за встановленою уніфікованою формою у зв`язку з чим, не може бути належним та достатнім доказом порушення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» вимог, передбачених спеціальним дозволом (т. 2 а.с. 16-23).

Враховуючи заяву відповідача за первісним позовом № 28 від 24.05.2021, на підставі абзацу 2 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Держгеонадра 09.06.2021 прийнято наказ № 431 про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) (т. 1 а.с. 16).

З метою проведення вказаного заходу, головному спеціалісту Східного міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Державної служби геології та надр України Карелову О.М. та провідному геологу Державної організації «Східного геологічного центру» Ніколашиній В.М. видано направлення на перевірку (т. 1 а.с. 18-19).

За результатами перевірки 16.07.2021 складено акт № 40/4240, згідно з яким встановлені порушення законодавства у сфері надрокористування, а саме:

1) частини 1, 2 статті 51 Кодексу України про надра, абзацу 4 частини 1 статті 24 Закону № 1127, у зв`язку з відсутністю погодженого у встановленому порядку проекту розробки родовища корисних копалин. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають в утворенні відвалів/териконів), визначена на третьому рівні;

2) частини 2 статті 51 Кодексу України про надра, частини 3 статті 19 Закону № 1127, у зв`язку з не внесенням у наявний робочий проект змін після проведеної у 2012 році переоцінки запасів. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у псуванні родовищ), визначена на третьому рівні;

3) підпункту 2 пункту 17 Порядку № 615, у зв`язку з не внесенням змін до спеціального дозволу на користування надрами через скасування обов`язкового моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами та не наданням звіту за 2020 рік. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у затопленні гірничих виробок, виділення та проникнення в них небезпечних і шкідливих субстанцій), визначена на першому рівні;

4) пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з ненаданням звіту з моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами за 2020 рік, що свідчить про невиконання абзацу 1 пункту 5 Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у розубоження корисних копалин, тобто, у втраті ними якості), визначена на третьому рівні;

5) пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з не проведенням обов`язкового моніторингу та не внесенням змін до проекту розробки родовища, що свідчить про невиконання абзацу 3 пункту 5 Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у розубоження корисних копалин, тобто, у втраті ними якості), визначена на третьому рівні;

6) пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з ненаданням звіту з моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами за 2020 рік, що свідчить про невиконання абзацу 9 пункту 5 Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у розубоження корисних копалин, тобто, у втраті ними якості), визначена на третьому рівні;

7) абзацу 1 пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з ненаданням звіту з моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами за 2020 рік, що свідчить про невиконання пункту 2 Програми робіт, яка є додатком 2 до Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у псуванні родовищ), визначена на першому;

8) абзацу 1 пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з не внесенням змін до проекту розробки, рекультивації родовища та ОВНС, що свідчить про невиконання пункту 3 Програми робіт, яка є додатком 2 до Угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у псуванні родовищ), визначена на першому;

9) пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра, пункту 10 Порядку № 615, у зв`язку з не зупиненням видобування корисної копалини у 2020 році на підставі наказу № 405 від 31.10.2018. Ймовірність настання негативних наслідків через таке порушення (що полягають у розубоженні корисних копалин, тобто, у втраті ними якості псуванні родовищ), визначена на третьому рівні (т. 1 а.с. 20-46).

На підставі висновків акту перевірки, 16.07.2021 Держгеонадрою винесено припис, яким ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» зобов`язано усунути встановлені порушення у строк до 16.08.2021.

Враховуючи не усунення порушень у встановлені строки, позивачем за первісним позовом прийнято наказ № 86 від 18.02.2022 про зупинення дії спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007 (т. 1 а.с. 52), а з огляду на ненадання відповідачем за первісним позовом згоди на припинення користування надрами, Держгеонадра звернулася до суду з позовною заявою про припинення права користування надрами шляхом анулювання дії згаданого дозволу.

V. Норми права які регулюють спірні правовідносини та їх застосування

На виконання частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Гірничі відносини з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян, регулюються Кодексом України про надра.

Відповідно до статті 24 Кодексу України про надра, користувачі надр мають право:

1) здійснювати на наданій їм ділянці надр геологічне вивчення, комплексну розробку родовищ корисних копалин та інші роботи згідно з умовами спеціального дозволу або угоди про розподіл продукції;

2) розпоряджатися видобутими корисними копалинами, якщо інше не передбачено законодавством або умовами спеціального дозволу;

3) здійснювати на умовах спеціального дозволу консервацію наданого в користування родовища корисних копалин або його частини;

4) на першочергове продовження строку користування надрами;

5) користуватися додатковими правами, передбаченими угодою про розподіл продукції;

6) на договірних засадах залучати третіх осіб для виконання окремих видів робіт, пов`язаних з користуванням надрами (у такому разі відповідальність за виконання умов, передбачених спеціальним дозволом на користування надрами, несе власник спеціального дозволу на користування надрами);

7) повністю або частково відчужувати права на користування надрами, надані їм спеціальним дозволом на користування надрами, шляхом укладення договору купівлі-продажу або внесення таких прав як вклад до статутного капіталу створених за їх участю суб`єктів господарювання або як вклад у спільну діяльність, з урахуванням положень статті 16-1 цього Кодексу.

Користувачі надр зобов`язані:

1) використовувати надра відповідно до цілей, для яких їх було надано;

2) забезпечувати повноту геологічного вивчення, раціональне, комплексне використання та охорону надр;

3) забезпечувати безпеку людей, майна та навколишнього природного середовища;

4) приводити земельні ділянки, порушені при користуванні надрами, в стан, придатний для подальшого їх використання у суспільному виробництві;

41) здійснювати підготовку і розкриття звітів (консолідованих звітів) про платежі на користь держави та інформації про укладені договори (угоди) щодо користування надрами в обсязі та у порядку, встановлених Законом України "Про забезпечення прозорості у видобувних галузях;

5) виконувати інші вимоги щодо користування надрами, встановлені законодавством України та угодою про розподіл продукції.

На виконання статті 51 згаданого Кодексу, розробка родовищ твердих, рідких і газоподібних корисних копалин та переробка мінеральної сировини провадяться згідно із затвердженими надрокористувачами планами (крім родовищ нафти і газу) та проектами робіт, правилами технічної експлуатації та охорони надр.

Правила технічної експлуатації, проекти розробки родовищ корисних копалин та переробки мінеральної сировини погоджуються користувачами надр з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, в частині додержання вимог законодавства про надра.

Статтею 25 Кодексу України про надра передбачено, що права користувачів надр охороняються законом і можуть бути обмежені лише у випадках, передбачених законодавством України.

Згідно зі статтею 26 Кодексу, право користування надрами припиняється у разі закінчення встановленого строку користування надрами, внесення змін до спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з відчуженням прав на користування надрами шляхом укладення договору купівлі-продажу чи внесення таких прав як вклад до статутного капіталу суб`єктів господарювання, анулювання спеціального дозволу на користування надрами.

Підпунктом 7 частини 2 статті 26 Кодексу України про надра встановлено що анулювання спеціального дозволу на користування надрами здійснюється у разі невжиття надрокористувачем заходів для усунення причин зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з порушенням вимог законодавства - після зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з таким порушенням із наданням достатнього часу для їх усунення.

Анулювання спеціального дозволу на користування надрами з указаної підстави, дозволяється виключно у разі, якщо порушення були встановлені за результатами проведення заходів державного нагляду (контролю) та здійснюється виключно судом (частини 3, 4 статті 26).

Процедура продовження строку дії, переоформлення, поновлення дії, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін, врегульована Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 615 від 30.05.2011.

Підпунктами 1, 3 пункту 21 вказаного Порядку передбачено, що дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням Міндовкілля, Держпраці, МОЗ, Держекоінспекції, органів місцевого самоврядування, ДПС у разі порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр, а також у разі невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища.

Отже, зміст вказаних норм дає підстави дійти висновку, що надрокористувачі зобов`язані неухильно виконувати вимоги спеціального дозволу та угоди про умови користування надрами. У разі встановлення відповідним органом за результатами заходів державного нагляду (контролю) факту недотримання цих вимог, дія спеціального дозволу зупиняється, надрокористувачу надається час для усунення встановлених порушень.

У разі не усунення у встановлений строк порушень законодавства у сфері надрокористування, у дозвільного органу виникає право на звернення до суду з позовом про анулювання спеціального дозволу.

VI. Висновки суду щодо доводів сторін та вирішення спору

Стверджуючи про правомірність оскаржуваних наказів про зупинення дії спеціального дозволу та як наслідок, наявність підстав для анулювання цього дозволу, Держгеонадра вказує на дотримання вимог законодавства при призначенні та проведенні перевірки, обґрунтованість висновків про порушення законодавства у сфері надрокористування позивачем та не усунення цих порушень у встановлені строки.

Дослідивши подані матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи та об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті в їх сукупності, суд зазначає таке.

Як убачається з матеріалів справи, підставою для прийняття наказу про проведення позапланової перевірки визначено абзац 2 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю)», зокрема, лист ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» № 28 від 24.05.2021 (т. 1 а.с. 16-17). Для проведення позапланового заходу контролю, посадовій особі Держгеонадра видано направлення, у якому міститься інформація, передбачена частиною 3 статті 7 згаданого Закону (т. 1 а.с. 18).

Такі обставини, на переконання суду, свідчать про наявність у Держгеокадастру підстав для проведення позапланової перевірки та складання за її результатами відповідного акту.

Посилання ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» на не надання позивачем за первісним позовом копії листа № 28 від 24.05.2021, а також твердження щодо неподання заяв про проведення заходів державного нагляду (контролю), суд не приймає до уваги, оскільки посадові особи Держгеонадра фактично були допущені до проведення перевірки, в акті, складеному за результатами перевірки, відповідач за первісним позовом зауважень щодо наявності правових підстав для її проведення не висловлював.

Зі змісту припису, складеного на підставі акту перевірки № 40/4240 від 16.07.2021, судом встановлено, що в строк до 16 серпня 2021 року ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» зобов`язана була усунути встановлені перевіркою порушення (т. 1 а.с. 50-51).

Стосовно згаданого припису, ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» зазначила, що порушення вказані у пунктах 1, 2, 8 усунуті, що також не заперечується і Держгеонадара, пункти 4, 5, 6, 7 припису не підлягають виконанню, оскільки вказані у них обставини не є порушенням, а доводи щодо наявності порушень, вказаних у пункті 3 є необґрунтованими.

З цього приводу суд зазначає, що у пунктах 4, 5, 6, 7 припису № 40/4240 від 16.07.2021 міститься інформація щодо порушення відповідачем за первісним позовом вимог пункту 1 частини 1 статті 24 Кодексу України про надра та пункту 10 Порядку № 615.

За змістом вказаних норм, надрокористувачі мають право здійснювати роботи на наданій їм ділянці лише у відповідності до умов спеціального дозволу та угоди про умови користування надрами, яка є невід`ємною частиною дозволу.

Недотриманням умов спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007 та угоди про умови користування надрами № 4240 від 20.09.2013 та як наслідок, порушенням, визначено факт не надання ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» звіту з моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами за 2020 рік.

Судом встановлено, що спеціальний дозвіл та угода про умови користування надрами дійсно містять вимогу щодо проведення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов користування надрами державними геологічними підприємствами, установами та організаціями відповідно до абзацу третьому пункту 26 Порядку № 615.

Разом з цим, абзац третій пункту 26 Порядку № 615, згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 42 від 28.01.2015, був виключений. Крім того, наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 153 від 14.05.2015 був визнаний таким, що втратив чинність, наказ Міністерства екології та природних ресурсів України № 96 від 11.03.2013, яким затверджувалося Положення про проведення моніторингу та наукового супроводження надрокористування.

З огляду на зазначене, суд робить висновок про те, що вимоги спеціального дозволу та угоди про умови користування надрами в частині проведення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов користування надрами згідно з абзацом третім пункту 26 Порядку № 615, з 2015 року стали не актуальними та такими, що не підлягають виконанню.

Такі обставини свідчать про те, що доводи Держгеонадра про наявність порушень, вказаних у пунктах 4, 5, 6, 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту перевірки № 4240 від 16.07.2021 та, відповідно, пунктах 4, 5, 6, 7 припису № 4240 від 16.07.2021, є необґрунтованими.

Вирішуючи питання щодо обгрунтованості пункту 3 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» згаданого акту перевірки та, відповідно, припису, суд приймає до уваги той факт, що ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» намагалась внести зміни до спеціального дозволу у зв`язку із скасуванням проведення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами, у зв`язку з чим 10.08.2021 направляв до Держгеонадра відповідний лист (т. 2 а.с. 113-118).

За результатами розгляду вказаного листа, позивач за первісним позовом листом № 20700/01/07-21 від 22.11.2021 відмовив у внесенні змін з тих підстав, що ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» не усунуто порушення, встановлені перевіркою (т. 2 а.с. 10-109).

На переконання суду, факт невнесення змін до спеціального дозволу в частині вимог, які втратили свою актуальність через зміни у законодавстві, сам по собі не може бути підставою для анулювання спеціального дозволу.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про недоведеність Держгеонадра наявності правових підстав для анулювання спеціального дозволу № 4240 від 26.02.2007, а також невідповідність припису № 4240 від 16.07.2021 та оскаржуваного наказу № 86 від 18.02.2022 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007 критеріям, встановленим частино2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні первісного позову Держгеонадра та задовольнити позовні вимоги зустрічного позову ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» про скасування наказу № 86 від 18.02.2022 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007.

Позовні вимоги зустрічного позову про скасування наказу № 405 від 31.10.2018 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007, на переконання суду, не підлягають задоволенню, оскільки цей наказ вичерпав свою дію і жодним чином не порушує прав та інтересів позивача за зустрічним позовом, а завданням адміністративного судочинства є захист реально порушених прав та інтересів осіб.

Керуючись ст.ст. 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні первісного позову Державної служби геології та надр України до товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгівельна фірма «Тростянецька цегла» про припинення користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами № 420 від 26.02.2007 відмовити .

Зустрічний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Виробничо-торгівельна фірма «Тростянецька цегла» до Державної служби геології та надр України про визнання протиправними та скасування наказів задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ № 86 від 18.02.2022 в частині зупинення ТОВ «ВТФ «Тростянецька цегла» дії спеціального дозволу № 4240 від 26.07.2007.

В задоволенні інших вимог зустрічного позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.В. Воловик