Справа № 322/750/23
Суддя: Губанов Р. О.
Дата ухвалення: 2023-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

11 липня 2023 рокуСправа № 322/750/23

Новомиколаївський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Губанова Р.О., секретар судового засідання Блажко О.П.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

його представника адвоката Коноваленка О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення незаконною та її скасування,

встановив

короткий зміст позовних вимог, пояснення сторін, рух справи:

13.06.2023 до Новомиколаївського районного суду Запорізької області надійшов зазначений адміністративний позов в якому представник позивача просив скасувати постанову від 01.06.2023 №131/05/1-09 про накладення адміністративного стягнення передбаченого ст.65-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 (далі Постанова або оскаржувана постанова).

В обґрунтування позову зазначив таке.

ОСОБА_1 01.04.2023 приблизно о 17:30 годині на своєму автомобілі ВАЗ-21011 з номерним знаком НОМЕР_1 , що мав причіп без номерного знаку, прибув до лісосмуги поблизу села Різдвянка Запорізького району Запорізької області.

Він приїхав з метою напиляти сухих дров для опалення свого будинку і взяв для цього свою власну бензопилу «STIHL MS-180».

На місці він помітив спиляне дерево породи «Гледичія колюча» (у відповідності до матеріалів кримінального провадження №0000042), яке застрягло на гілках сусідніх дерев, і вирішив розпилити його та забрати фрагменти додому. Позивач переніс отримані фрагменти до свого автомобіля з причепом.

Проте, під час цього, до нього підійшли три озброєні чоловіки у військовій формі, які почали натякати, що саме позивач здійснив спил дерева.

Позивач був здивований таким обвинуваченням, оскільки він збирав лише сухостій.

Також позивач пояснював, що не має ніякого відношення до зрубаного дерева, після чого військові викликали поліцію.

02.04.2023 було розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України. Співробітниками Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області, під час огляду місця події було виявлено один пень свіжоспиляного дерева породи «Гледичія колюча» діаметром 34 см.

Крім того, було вилучено 8 фрагментів дерева породи «Гледичія колюча» довжиною в середньому 60-65 см, а також бензопила «STIHL MS-180».

Під час досудового розслідування був допитаний свідок ОСОБА_2 , який зазначив, що на даний момент він є військовослужбовцем ЗСУ в/ч НОМЕР_2 . Згідно з його показаннями 01.04.2023 близько о 17:40 годин під час патрулювання своєї бригади він разом з військовослужбовцями ОСОБА_3 та ОСОБА_4 помітив автомобіль ВАЗ-21013 з причепом та почув звук працюючої бензопили вздовж лісосмуги на північній околиці с. Різдвянка Запорізького району Запорізької області. Вони підійшли до місця та знайшли чоловіка, яким виявився позивач, який пояснив, що спиляв деревину породи «Гльод» для своїх потреб, зокрема для опалення свого будинку. Крім того, під час огляду лісосмуги вони виявили помаранчеву бензопилу «Штіль». Потім вони запросили на місце події працівників поліції.

Аналогічні свідчення, щодо обставин даної події надали ОСОБА_3 , та ОСОБА_4 .

Однак, як відображено у матеріалах кримінальної справи, позивачу та співробітниками Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області невідомо, хто саме виконав порубку дерева, і він особисто збирав лише суху деревину та бурелом у лісосмузі, та сирі дерева він не різав.

Під час досудового розслідування було направлено запит до Філії «Запорізького лісового господарства державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» щодо власності та розрахунку шкоди, спричиненої порубкою дерев. За отриманою інформацією, вказана ділянка поблизу с. Різдвянка Запорізького району Запорізької області, не належить до державного лісового фонду та не користується підприємством. Розрахунки збитків встановили, що внаслідок незаконної порубки дерев була заподіяна шкода в розмірі 8725,72 гривень, яка обчислена згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення шкоди заподіяної лісу» від 21.07.2008 №665.

04.05.2023 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000042 від 02.04.2023 було закрито на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК Україну зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України.

01.06.2023 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) Чухрієм Олегом Олеговичем складено протокол про адміністративне правопорушення (далі Протокол), що о 17:43 год. 01.04.2023 позивачем в лісосмузі на околиці села Різдвянка Запорізького району Запорізької області (координати 47.8304660, 36.060313) здійснив незаконний спил одного дерева породи «Гледичія колюча». Діаметр пня складає 34 см, що є порушенням ст.ст.9, 10 ЗУ «Про рослинний світ» та ст.ст.67, 69 Лісового кодексу України.

01.06.2023 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) ОСОБА_5 прийнято Постанову.

Відповідно до згаданої Постанови, позивач заподіяв шкоду несільськогосподарським угіддям на суму 8725,72 грн (вісім тисяч сімсот двадцять п`ять грн 72 коп), що розрахована за додатком 1 постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665.

Однак зазначені Протокол та Постанова складені з порушеннями діючого законодавства, а саме:

1) Протокол та Постанова складені без виїзду на місце скоєння правопорушення;

2) правопорушення визначене у Постанові не відповідає правопорушенню зазначеному у Протоколі. В Протоколі взагалі відсутня стаття за якою особу обвинувачують у вчиненні адміністративного правопорушення;

3) суть порушення скопійовано з матеріалів кримінальної справи, не з`ясовуючи чи мало місце правопорушення в цілому;

4) при складенні Протоколу та Постанова щодо позивача не встановлено ступінь вини позивача;

5) не опитано свідків, що перебували на місці події саме при складенні Протоколу та Постанови щодо позивача;

6) не здійснювалась оцінка належності, допустимості, достовірності та достатності доказів наявних у матеріалах справи.

Також представник просив вирішити питання щодо судових витрат.

Як підставу своїх вимог посилається на ст.ст.8. 19 Конституції України, ст.ст.6, 25, 72 77, 132, 134, 139, 160, 242, 245 КАС України, ст.ст.9, 23, 65-1, 241, 245, 251, 280, 283 КУпАП, ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Інструкцію з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення затверджену наказом Державного комітету лісового господарства України 31.10.2010 №262, постанови Верховного Суду від 16 квітня 2020 року у справі №727/4597/19, від 2 липня 2020 року у справі №620/2075/19, від 19 серпня 2019 року у справі №520/2047/19, від 20 травня 2020 року у справі №640/14679/19, від 21 січня 2021 року у справі №280/2635/20, від 16 березня 2021 року у справі №20/12065/19 і від 26 грудня 2019 року у справі №724/716/16а, прецедентну практику ЄСПЛ.

21.06.2023 відповідачем подана заява про відкладення розгляду справи, мотивована необхідністю підготовки і надання відзиву і доказів. Розгляд справи було відкладено.

До початку судового засідання призначеного на 15-00 год. 04.07.2023, відзив на позовну заяву, а також будь-яких інших заяв і клопотань відповідачем не було подані. Втім внаслідок поганої якості Інтернет зв`язку судове засідання було відкладено на 11.07.2023.

06.07.2023 відповідачем подано відзив, який містив в собі клопотання про поновлення строку на його подачу.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у зв`язку з технічними неполадками внутрішнього документообігу системи ДОК проф, ухвала суду та позов відповідач отримав нещодавно, тому з урахуванням положень ст.ст.2, 121, 162 КАС України просив визнати причини пропуску на подачу відзиву поважними і поновлення цей строк.

Наведені у клопотанні причини на переконання суду не можна визнати поважними з огляду на те, що ухвала про відкриття провадження у цій справі була направлена і успішно доставлена відповідачу ще 15.06.2023 на його офіційну електронну пошту (згідно з інформацією про надсилання електронного листа). Після цього, 22.06.2023 судове засідання відкладалося на 04.07.2023, зокрема також і з метою надання можливості відповідачу реалізації права на подачу відзиву, однак до того часу (04.07.2023) відзив поданий не був. Відповідач не конкретизував коли саме він отримав ухвалу суду і позовну заяву з додатками. Поняття «нещодавно» в цьому контексті, є широким і невизначеним. Будь-яких доказів на підтвердження того, що у внутрішньому документообігу системи ДОК проф відповідача відбулися неполадки (взагалі), або що вони тривали так довго, що унеможливило подати відзив у визначений судом строк (зокрема), суду не надано. Крім цього справи даної категорії віднесені до термінових адміністративних справ, тому загальні положення визначені ст.162 КАС України (15 денний строк на подачу відзиву) на них не розповсюджується. З цих підстав у задоволенні клопотання про поновлення строку на подачу відзиву відмовлено.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позов з підстав вказаних у ньому. Просив оскаржувану постанову скасувати і закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення. Позивач підтримав думку свого представника, зазначив що дерево він не спилював.

Представник відповідача, у судове засідання не прибув, до початку судового засідання від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без його представника. У клопотанні відповідач також просив відмовити у задоволенні позову.

Фактичні обставини встановлені судом,

мотиви з яких виходив суд і застосовані норми права:

згідно з оскаржуваною постановою, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.65-1 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 510 гривень.

В оскаржуваній постанові зазначені анкетні відомості позивача. У постанові встановлені такі фактичні обставини: постановою слідчого СВ ВП №3 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції О.Г.Тетері про закриття кримінального провадження від 04.05.2023 встановлено, що 17:54 годин, гр-н ОСОБА_1 знаходячись у лісосмузі розташованій на північній околиці села Різдвянка Запорізького району Запорізької області (координати 47.8304660, 36.0603113) здійснив незаконний спил одного дерева породи «Гледичія колюча» без документів на спец. використання лісових ресурсів. Діаметр пня складає 34 см, що є порушенням ст.40 ЗУ «Про рослинний світ», ст.105 Лісового кодексу України, ст.65-1 КУпАП.

Вирішуючи питання про наявність підстав для задоволення позову, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення(вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (підстави звільнення від доказування).

Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст.242-1 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 47 - 50, частиною першою статті 52, статтями 53, 53-1, 54, 59 77-1, статтею 78 (крім порушень санітарних норм), статтями 78-1, 79, 79-2, статтями 80 - 83 (крім порушень санітарних норм), частинами першою і третьою статті 85, статтями 86-1, 87, статтею 89 (щодо диких тварин), статтею 90-1 (крім порушень санітарних норм), статтями 91-1 91-4, статтею 95 (крім порушень санітарних норм та норм ядерної безпеки), статтею 153, статтею 167 (щодо реалізації нафтопродуктів, екологічні показники яких не відповідають вимогам стандартів, норм та правил) і статтею 188-5 цього Кодексу.

Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право Головний державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища та його заступники, старші державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя та їх заступники, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Чорного і Азовського морів та їх заступники, старші державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій.

Статею 65-1 КУпАП, за якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, встановлює відповідальність за знищення або пошкодження полезахисних лісових смуг, захисних лісових насаджень вздовж берегів річок, каналів, навколо водних об`єктів, гідротехнічних споруд, на смугах відводу автомобільних доріг, залізниць та інших захисних лісових насаджень.

У рекомендаціях постанови пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10.12.2004 зазначається, що порубка є незаконною, якщо вона здійснюється: а) без спеціального на те дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом.

Положеннями ч.2 ст.105 ЛК України визначено перелік випадків, за які наступає відповідальність за порушення лісового законодавства.

Положеннями ст.40 ЗУ «Про рослинний світ» визначено перелік випадків, за які наступає відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ.

Відповідно до п.3.4. Інструкції з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення затвердженої наказом Міністерства навколишнього природного середовища України від 05.07.2004 №264 (далі Інструкція) посадова особа при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язана з`ясувати:

чи було вчинено адміністративне правопорушення;

чи винна дана особа у його вчиненні;

чи підлягає вона адміністративній відповідальності;

чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність;

чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.2.4 Інструкції у протоколі, серед іншого обов`язково зазначаються:

- місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Суть правопорушення повинна бути описана таким чином, щоб вона найточніше відповідала термінології, що вживається у законах України, які передбачають відповідальність;

- нормативно-правові акти, які передбачають відповідальність за вчинене правопорушення (з обов`язковим зазначенням статей (їх частин), пунктів, абзаців тощо);

- прізвища, ім`я та по батькові, адреси свідків, якщо вони є. У протоколі може зазначатися як домашня адреса, так і адреса службової особи або контактний телефон, за яким їх можна викликати;

- пояснення порушника;

- інші відомості, необхідні для вирішення справи (відомості про наявність актів обстеження підприємств, установ, організацій і об`єктів, відмітки про наявність документів та речей, які слугують доказами в справі, тощо);

- заподіяна матеріальна шкода (у разі наявності).

Оскаржувана постанова не у повній мірі відповідає принципу правової визначеності, закріпленому у ч.1 ст.8 Конституції України, котрий є невід`ємною складовою принципу верховенства права, адже у ній замість встановлених фактичних обставин у ній фактично продубльована фабула Протоколу, у якому, в свою чергу, продубльована мотивувальна частина постанови слідчого про закриття кримінального провадження.

Постанова слідчого в цьому контексті не може мати преюдиційного значення (прийняття без доказування та перевірки фактів), адже положеннями КПК України не передбачено можливість її оскарження заінтересованою особою, якою в цьому випадку виступає ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту оскаржуваної постанови не можливо встановити на підставі яких доказів посадова особа, яка її винесла дійшла висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.65-1 КУпАП, які його дії містять ознаки складу інкримінованого йому правопорушення, адже навіть у постанові слідчого йшлося про незаконну порубку дерева ОСОБА_1 (ч.1 ст.65 КУпАП), тоді як ст.65-1 КУпАП має іншу диспозицію.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що оскаржувану постанову не можна визнати законною і обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню в частині вимоги щодо скасування Постанови.

Втім за фактом, який мав місце 01.04.2023 біля села Різдвянка Запорізького району Запорізької області за участі ОСОБА_1 були внесені відомості в ЄРДР, проводилось досудове розслідування, в рамках якого зібрані певні докази. В подальшому кримінальне провадження було закрито і копія матеріалів кримінального провадження направлена до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область) для вирішення питання щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 . Водночас, як вже зазначалось, доказам, які були зібрані в рамках кримінального провадження фактично не була дана оцінка відповідачем (принаймні це випливає зі змісту оскаржуваної постанови).

Згідно з п.п.2-4 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право:

скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

змінити вид стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб адміністративне стягнення не було посилено.

Положення ст.293 КУпАП фактично є аналогічним за змістом зі ст.286 КАС України і передбачає наступне:

Орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень:

1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення;

2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд;

3) скасовує постанову і закриває справу;

4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

За встановлених обставин оцінка судом доказів зібраних в рамках кримінального провадження, без їх оцінки суб`єктом владних повноважень є неможливою, тому справа після скасування оскаржуваної постанови підлягає надісланню на новий розгляд до компетентного органу.

Така правова позиція суду певною мірою узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними, приміром, в Постанові Верховного Суду від 1 лютого 2021 року у справі №500/3491/16-а.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, інші документально підтверджені судові витрати, понесені сторонами, у справі відсутні, тому розподіл судових витрат, відповідно до статті 139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст.ст.241 - 246, 250, 255, 271, 286 КАС України, суд

вирішив:

позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область), задовольнити частково.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №131/05/1-09 від 01.06.2023 винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська області) Чухрієм Олегом Олеговичем, якою ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65-1 КУАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 30 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 510,00 грн (п`ятсот десять гривень 00 копійок).

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 направити на новий розгляд до Державної екологічної інспекції Південного округу (Запорізька та Херсонська область).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 11 липня 2023 року.

Суддя Р.О. Губанов