Справа № 320/14091/23
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2023 року Справа №320/14091/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І.І., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТА СІСТЕМ " до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕСТА СІСТЕМ" (далі позивач, ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ», товариство) із позовом до Головного управління ДПС у місті Києві (далі - відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 1940 від 05 січня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №36345 від 13 березня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві;

- визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №43322 від 29 березня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві;

- зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ "ВЕСТА СІСТЕМ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування заявлених позовний вимог, позивач вказує про те, що 05.01.2023 ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» через електронний кабінет отримало Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1940 від 05.01.2023 та відповідно прийнято рішення про відповідність ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» критеріям ризиковості платника податків та вказано п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, податкова інформація наявність інформації, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій, а саме, ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» оформлює операції з придбання послуг з охорони у ризикового контрагента постачальника ТОВ «ВЕСТ-95» (). Позивач надіслав до контролюючого органу 03.03.2023 вимогу №03-03 про виключення з переліку ризикових платників ПДВ, яка отримана відповідачем належним чином та позитивного рішення позивач не отримав.

Позивач, посилаючись на положення Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних затвердженого постановою КМУ від 11 грудня 2019 року №1165 та висновки Верховного Суду викладені в постанові у справі 640/6130/20 від 23.06.2022 та зазначає, що рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації». Позивач звертає увагу, що всі податкові накладні ТОВ «Вест-95» виписані на позивача, були зареєстровані в ЄРПН. Однак, позивачем було прийнято рішення про коригування податкового кредиту, отриманого від ризикового підприємства ТОВ «ВЕСТ- 95». Так, 09 лютого 2023 року до ГУ ДПС у м. Києві були надіслані уточнюючі розрахунки податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок на загальну суму ПДВ 140 500,00 грн.

Товариство також зазначає, що у вказаному спірному рішенні не розкрита суть податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій між позивачем та ТОВ «ВЕСТ-95», посилаючись на рішення судів першої та апеляційної інстанції вбачається, що відсутність мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку за ознаками «платником податку та/або його контрагентами згідно з даними ЄРПН здійснено реалізацію товарів/послуг, відмінних від придбаних» та «не надано документів щодо реалізації товарів на адресу покупців з ознаками ризиковості» з посиланнями на відповідні документи, наявність податкової інформації» використовується відповідачем персоналізовано по конкретному платнику, якого така інформація стосується. Натомість «ризиковість платника податку» автоматично є підставою для похідної «ризиковості його контрагента», у даному випадку позивача. Однак, такий довід контролюючого органу неодноразово був скасований чисельними постановами Верховного Суду щодо неможливості похідної відповідальності платника за наслідками порушення податкового законодавства його контрагентом на підставі службової інформації податкового органу, яка є недопустимим джерелом доказу застосовуючи висновки викладені у постановах Верховного Суду від 23.12.2020 у справі №815/6018/16, від 23.12.2020 у справі № 813/45/14, від 10.12.2020 у справі № 826/15975/14.

Також, позивач вважає, що він не повинен бути обтяжений принципом «належної обачності» у тому сенсі, що не зобов`язаний пересвідчуватися чи його контрагент «ризиковий чи ні застосовуючи відповідні висновки викладені в постановах Верховного Суду серед інших, від 21.01.2021 у справі № 806/417/15, від 21.01.2021 у справі № 820/11465/15 та вказуючи на висновки П`ятого апеляційного адміністративного суду у справі № 420/8714/21 вважає, що настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності. Відповідач при прийнятті спірного рішення не взяв до уваги здійснення реальних операцій між позивачем та ТОВ «ВЕСТ-95» та здійснення ними звичайної господарської діяльності, відсутність претензій з боку правоохоронних органів щодо фіктивного статусу позивача та ТОВ «ВЕСТ-95». Спірне рішення відповідача про включення ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» до переліку ризикових платників, перешкоджає провадженню господарської діяльності з огляду на те, що таке рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

Як наслідок, розглядаючи вимогу позивача №03-03 від 03.03.2023, відповідачем було прийнято друге спірне рішення №36345 від 13.03.2023 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків, вказано п. 8 Критеріїв ризиковості та зазначено код податкової інформації 07 щодо недостатньої кількості трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної ризикова 68.20.

Позивач 21.03.2023 направив до відповідача вимогу №21-03 про виключення ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» з переліку ризикових платників ПДВ та не отримав позитивного рішення. ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» звертає увагу суду на те, що товариством не надано копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податків. Вказаним спірним рішення ризиковою визнана операція з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01.01.2022 р по 13.03.2023 р., код згідно УКТЗЕД операції, визнаної як ризикова 68.20 та прийнято таке рішення за результатами розгляду вимоги № 03-03 від 03 березня 2023 року та з урахуванням отриманих від позивача інформації та копій документів. Але у рішенні, на яке подавалась вимога № 03-03 від 03 березня 2023 року, обставини стосувались господарських операцій з контрагентом постачальником ТОВ «ВЕСТ-95» (код 42786659). Також, відповідачем не обґрунтовано відсутність у позивача необхідних трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності у спірному періоді з 01.01.2022 по 13.03.2023, зауважує, що перше зупинення реєстрації податкової накладної виписаної 23.12.2022 та відправленої 10.01.2023, відбулось 10.01.2023, тому посилання відповідача на обставини, які не стосуються показників, поданих податкових накладних та розрахунків, що ще не пройшли реєстрацію в ЄРПН є безпідставним, питання щодо віднесення платника податків до ризикових розглядається лише тоді, коли останнім подано на реєстрацію податкової накладної, що узгоджується із позицією Верховного Суду викладеної у постанові від 22.03.2022 у справі № 500/6208/21 та у постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.08.2020 у справі №420/3667/20. Відповідач при прийнятті спірного рішення не взяв до уваги факт здійснення реальних операцій між позивачем та ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» та здійснення ними звичайної господарської діяльності, товариство має достатню кількість трудових ресурсів та матеріально-технічної бази для здійснення господарської діяльності, надавало усі необхідні документи до контролюючого органу, подавало відповідну фінансову та податкову звітність, сплачувало своєчасно належні податки, зауважень від контролюючого органу не було пред`явлено. Також, щодо зазначеного в рішенні питання стосовно мінімальної заробітної плати, позивач вважає таку позицію необґрунтованою, оскільки згідно штатного розпису на 01.01.2013 року позивач мав п`ять працівників із визначеними посадовими окладами, з 01.04.2023 були внесені до штатного розпису зміни та збільшено посадові оклади і змінено зайнятість працівників. Спірне рішення має негативні наслідки для товариства, перешкоджає провадженню господарської діяльності та є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

За наслідками розглянутої відповідачем вимоги № 21-03 від 21.03.2023 про виключення ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» з переліку ризикових платників ПДВ та копії відповідних документів, Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 43322 від 29.03.2023, яке позивач отримав того ж дня, та яким, товариство не було виключено з переліку ризикових платників ПДВ, прийнято рішення про відповідність ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» критеріям ризиковості платника податків, вказано п. 8 Критеріїв ризиковості та зазначено код податкової інформації 07 щодо недостатньої кількості трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання/постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної як ризикова 68.20. Щодо тверджень відповідача про відсутність необхідних трудових ресурсів, позивач вказує на наявність згідно штатного розпису на 01.01.2022 рік та на 01.01.2023, п`ять працівників, певні з них працювали повний робочий день, дехто не повний, дві години на день, та зокрема, водій з 01.05.2022 по 31.03.2023 знаходився у відпустці без збереження заробітної плати на час військового стану. На сьогодні всі працівники працюють. Позивач зауважує, що зупинено було реєстрацію податкової накладної за спірний період 10.01.2023, відповідачем необґрунтовано взято період з 01.01.2022 по 13.03.2023, застосовуючи обґрунтування вказані на спростування попереднього спірного рішення відповідача. Відповідач відповідно, при винесенні вказаного рішення не взяв до уваги факт здійснення реальних операцій між Позивачем та ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» () та здійснення ними звичайної господарської діяльності та наявності у позивача достатніх трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності. Посилаючись на правову позицію Верховного Суду від 18.07.2020 у справі №160/1776/19 зазначає, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності. Позивач вважає та наполягає, що включення товариства до переліку ризикових платників, перешкоджає провадженню його господарської діяльності з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

Товариство також вказує про те, що станом на 21 квітня 2023 року кількість податкових накладних, реєстрація в ЄРПН, яких зупинена, складає 98, та це означає, що сумлінні платники податків, які отримують від позивача послуги і платять за це кошти, не отримують податковий кредит.

Позивач просить суд скасувати спірні рішення та зобов`язати відповідача виключити ТОВ "ВЕСТА СІСТЕМ" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

01.05.2023, ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Вказаною ухвалою відповідачу запропоновано подати відзив на позовну заяву та роз`яснено наслідки неподання відзиву визначені ст. 162 КАС України.

Відповідачем до суду відзиву на позовну заяву не подано, заяв чи клопотань щодо продовження процесуального строку для подання відзиву до суду не надходило.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За ч. 5 та ч. 8 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Таким чином, суд вирішує справу у порядку письмовому провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши позовну заяву, оцінивши наявні в матеріалах належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТА СІСТЕМ» () є юридичною особою, що зареєстроване та діє згідно діючого законодавства України 30.01.2018 № запису 0038408. Статутний капітал товариства становить 30 000 000,00 грн. та станом на 01.01.2023 року є сформованим.

Місцезнаходження юридичної особи: вул. Святошинська, будинок 3-А, м. Київ, 03115.

Засновниками ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» є: АТ «ЗНВКІФ «СІ ІНВЕСТ» () внесок у розмірі 29 997 300,00 грн., що становить 99,991% статутного капіталу товариства; громадянин України ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) внесок у розмірі 2 700,00 грн., що становить 0,009% статутного капіталу товариства. Директором ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» з 16 серпня 2022 року є громадянка України ОСОБА_2 , що вбачається з Протоколу №04-08/2022 від 04 серпня 2022 року та Наказу №05-К від 15.08.2022 p.

Основним видом діяльності ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» є надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (КВЕД 68.20).

Позивач є платником податку на додану вартість, ІНН 75, є діючим і прибутковим підприємством, враховуючи обставини наявності станом на 31 грудня 2022 р., на балансі позивача основних засобів залишковою вартістю 94 676,3 тис. гривень, що підтверджено фінансовою звітністю.

За період 2021-2022рр. позивач сплатив до бюджету: ЄСВ - 134 215,52 грн; В3-9 040,56 грн; ПДФО - 108 485,68 грн; податок на нерухоме майно - 657 879,75 грн.

Станом на 03 березня 2023 року відповідно до даних електронного кабінету платника недоїмка відсутня.

Обсяг постачання продукції за 2022 рік склав 10 709 637,98 без ПДВ, в тому числі по договорами, передплата по яким була отримана в попередніх роках.

Загальна сума ПДВ з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), задекларована за останні 12 календарних місяців (з 01.02.2022 р по 31.01.2023 р.) складає 1 420 307,26 грн.

У власності ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» є торговельно-офісний центр (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), що розташований за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 4616,7 кв.м, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний № 264938159 від 08.07.2021р. та є автомобіль Skoda Octavia A7 Active 1.6 MP/81KW 5 MG (2019) (власність), який був придбаний у ТОВ «Автоцентр Київ» за договором купівлі-продажу №8-13 від 02.10.2019 p.

Основні контрагенти (орендарі) позивача у 2022 році є:

ТОВ «НОВУС УКРАЇНА» () на підставі Договору оренди нерухомого майна №А1 від 16.07.2021р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ревою Н.І. за № 885 на оренду нежитлового приміщення загальною площею 989,5 кв.м. на першому та другому поверхах торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський район, вул. Васильківська, буд. 100а, корп.;

ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» () на підставі Договору оренди нерухомого майна №300721 від 30.07.2021р. на оренду нежитлового приміщення №5 групи приміщень №2 на першому поверсі торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський район, вул. Васильківська, бул. 100а, корп. 3; Договору оренди нерухомого майна №210721 від 21.07.2021р. на оренду нежитлового приміщення №7 групи приміщень №2 на першому поверсі торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський район, вул. Васильківська, буд. 100а, корп. 3; Договору оренди нерухомого майна №190721 від 19.07.2021р. на оренду нежитлового приміщення №1 групи приміщень №4 на першому поверсі торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ. Голосіївський район, вул. Васильківська, буд. 100а, корп. 3; Договору оренди нерухомого майна №120721 від 12.07.2021р. на оренду нежитлового приміщення №6 групи приміщень 2 загальною площею 178,3 кв.м. на першому поверсі торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський район, вул. Васильківська, буд. 100а, корп. 3.;

ТОВ «ЗТ КАПІТАЛ ГРУП» () на підставі Договору оренди нежитлового приміщення № 01/12/21 від 01 грудня 2021 року на оренду приміщення, що знаходиться на 3 (третьому) поверсі торгівельного офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, вул. Васильківська, буд. 100а, корп.3.

Для комплексного обслуговування торговельно-офісного центру (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000), що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський р-н, вул. Васильківська, буд. 100а, корп.3. Позивачем було укладено ряд договорів з такими підприємствами: ТОВ «КИЇВСЬКІ ЕНЕРГЕТИЧНІ ПОСЛУГИ»; ПрАТ АК «Київводоканал»; ТОВ «Чистий Імідж»; ТОВ «СБ «СТАТУС»; ТОВ «Альтфатер Київ»; ТОВ «ХЕД ВОРК»; ФОП ОСОБА_3 ; ТОВ «ФЛК ІНЖИНІРИНГ»; ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ПРЕСТИЖ БУД».

Зокрема, Догорів на прибирання зовнішньої території з ТОВ «Чистий імідж» діяв до 31.07.2022 року. Договір на вивіз сміття з ТОВ «Альтфатер Київ» був розірваний 31 травня 2022 року, так як згідно з умовами договорів оренди обов`язок з вивезення сміття покладено на орендарів. Договір на обслуговування приладів обліку теплової енергії та автоматики системи опалення в тепловому пункті з ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ПРЕСТИЖ БУД» був розірваний 31 грудня 2022 року.

З 02 січня 2023 року був укладений договір на обслуговування приладів обліку теплової енергії та автоматики системи опалення в тепловому пункті з ТОВ «ДВГ СЕРВІС».

Також, у 2021 році позивачем було укладено з ТОВ «Вест-95» () Договір про надання послуг з охорони № 16/07/21-3-ОХ, який було розірвано за угодою сторін 30.09.2022 року. Згідно умов Договору ТОВ «Вест-95» надавало послуги з цілодобової охорони торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський р-н, вул. Васильківська, буд. 100а, корп.3. На території торговельно-офісного центру та прилеглій території ТОВ «Вест-95» були розміщені два цілодобові пости охорони. Їх цілодобова присутність підтверджується орендарями та відвідувачами торговельно-офісного центру. ТОВ «Вест-95» мало чинну Ліцензію на провадження охоронної діяльності, видану на підставі Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 01.03.2019 р. та персонал для надання послуг.

Згідно пояснень позивача та доданих до позову матеріалів вбачається, що податкові накладні ТОВ «Вест-95», які були виписані на позивача були зареєстровані в ЕРПН.

Договір про надання послуг з охорони з ТОВ «ВЕСТ 95» був розірваний за угодою сторін 30.09.2022 року.

01 жовтня 2022 року був укладений Договір про надання послуг з охорони з ТОВ «МІЖНАРОДНЕ АГЕНСТВО «БЕЗПЕКА».

Щодо ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» у відповідності до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, комісією регіонального рівня прийнято рішення від 05.01.2023 №1940, згідно з яким визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку п. 8 Критерії ризиковості платника податків (Додаток 1 до Порядку №1165) та в розділі Податкова інформація вказано про те, підставою для винесення вказаного рішення слугувало те, що в ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що підприємство здійснює формування документів за наслідками господарських операцій з придбання послуг у контрагента ТОВ «ВЕСТ-95» послуг з охорони у як ризикового контрагента-постачальника ().

03.03.2023 ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» через електронний кабінет платника податків було подано до відповідача Вимогу №03-03 від 03.03.2023 про виключення позивача з переліку ризикових платників податків та надано копій документів на спростування спірного рішення від 05.01.2023 №1940 щодо відповідності платника податків п. 8 Критеріям ризиковості.

Вимога та документи надіслані контролюючому органу ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» прийняті контролюючим органом належним чином (квитанція №2 від 03.03.2023).

Комісією регіонального рівня прийнято рішення від 13.03.2023 № 36345 згідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 03.03.2023 №03/03-2023, а саме, визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку п. 8 Критерії ризиковості платника податків (Додаток 1 до Порядку №1165), із визначенням коду податкової інформації, на підставі якого прийнято вказане рішення 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної ризикова 68.20.

Також, в розділі Податкова інформація зазначено про ненадання платником податків: зовнішньоекономічного контракту з додатками до нього, договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які підтверджують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ про підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); паспорт якості; сертифікат відповідності; заробітна плата менше мінімальної, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

21.03.2023 ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» через електронний кабінет платника податків було подано до відповідача Вимогу №21-03 від 21.03.2023 про виключення позивача з переліку ризикових платників податків та надано копій документів на спростування спірного рішення від 13.03.2023 № 36345 щодо відповідності платника податків п. 8 Критеріям ризиковості.

Вимога та документи надіслані контролюючому органу ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМС» прийняті контролюючим органом належним чином (квитанція №2 від 21.03.2023).

Комісією регіонального рівня прийнято рішення від 29.03.2023 № 43322 згідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 21.03.2023 №21-03, а саме, визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку п. 8 Критерії ризиковості платника податків (Додаток 1 до Порядку №1165), із визначенням коду податкової інформації, на підставі якого прийнято вказане рішення 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної ризикова 68.20.

Також, в розділі Податкова інформація зазначено про ненадання платником податків: договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які підтверджують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ про підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); паспорт якості; сертифікат відповідності; відповідно наданої звітності працювала тільки одна особа, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Вважаючи такі рішення контролюючого органу протиправними, позивач звернувся до суду з вказаним позовом за захистом порушеного права.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зокрема, в силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).

Враховуючи вищевикладені та встановлені обставини по справі, предметом спору є рішення ГУ ДПС у м. Києві про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.01.2023 №1940, від 13.03.2023 №36345, від 29.03.2023 №43322, яким віднесено ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податків, у зв`язку з чим, суд вважає необхідним встановити законність чи протиправність спірного рішення, відповідність вказаного рішення вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України із дотриманням судом принципів адміністративного судочинства визначених частиною третьою вказаної статті.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, враховуючи з`ясовані обставини по справі, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема: п.8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.

Так, п.6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Як встановлено судом, комісією прийнято рішення від 05.01.2023 № 1940 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі Податкова інформація зазначено: відповідність п.8 Критеріїв - у контролюючих органів наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій та в розділі Податкова інформація вказано про те, підставою для винесення вказаного рішення слугувало те, що в ході аналізу баз даних ДПС України отримано податкову інформацію, що підприємство здійснює формування документів за наслідками господарських операцій з придбання послуг у контрагента ТОВ «ВЕСТ-95» послуг з охорони у як ризикового контрагента-постачальника ().

З метою виключення платника податків з переліку ризикових, позивач подав до контролюючого органу вимогу та копії відповідних документів.

Однак, за результатами їх розгляду контролюючим органом прийнято рішення від 13.03.2023 №36345 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким залишено рішення про те, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в графі Податкова інформація визначено код 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної ризикова 68.20.

Також, в розділі Податкова інформація зазначено про ненадання платником податків: зовнішньоекономічного контракту з додатками до нього, договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які підтверджують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ про підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); паспорт якості; сертифікат відповідності; заробітна плата менше мінімальної, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

Позивачем надіслано відповідачу наступну вимогу та копії первинних та бухгалтерських документів на спростування спірного рішення, які отримані контролюючим органом належним чином.

Та за результатами їх розгляду контролюючим органом прийнято рішення від 29.03.2023 №43322 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким залишено рішення про те, що позивач відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в графі Податкова інформація визначено код - 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) за операцією придбання постачання з платником податків (ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД») за період з 01 січня 2022 року по 13 березня 2023 року, код згідно УКТЗЕД операції, визнаної ризикова 68.20 та зазначено про ненадання платником податків: договір з додатками до нього; довіреність, акт керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які підтверджують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операцій; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг; первинні документи щодо зберігання; первинні документи щодо транспортування; первинні документи щодо навантаження продукції; первинні документи щодо розвантаження продукції; складські документи (інвентаризаційні описи); рахунки-фактури/інвойси; акт приймання передачі товарів (робіт, послуг); накладна; розрахунковий документ; банківська виписка з особових рахунків; документ про підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність); паспорт якості; сертифікат відповідності; відповідно наданої звітності працювала тільки одна особа, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, виходячи з аналізу оскаржуваних рішень та наданих до матеріалів справи документів, суд зауважує, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку обставин господарських операцій із вказаними контрагентами, не наведено у зв`язку із чим застосовано коди, які впливають на відповідності підприємства п.8 Критеріїв ризиковості платника податків та на підставі чого здійснено їх застосування.

Верховний Суд у постановах від 19.11.2021 по справі №140/17441/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 зазначив, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Суд зазначає, що комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, має обґрунтувати, на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації, що узгоджується із позицією викладеною у постановах Верховного Суду від 30.11.2021 по справі №340/1098/20, від 23.06.2022 у справі №640/6130/20.

Так, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Однак відповідач не надав жодного належного доказу, який би досліджувався в ході засідання Комісії, і який би слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та був покладений в основу їх прийняття.

Суд звертає увагу на те, що податкова інформація, наявна у контролюючого органу, є лише статистичними даними, які самі по собі не можуть свідчити про вчинення підприємством порушень та не підтверджує ризиковість платника податків.

Будь-яка податкова інформація, зокрема, надана іншими контролюючими органами носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні закону.

Така позиція підтримується Верховним Судом, про що свідчить правовий висновок останнього, викладений у постановах від 02.04.2020 по справі №160/93/19, від 04.06.2020 по справі №340/422/19 та від 16.04.2021 по справі №813/1301/15.

Верховний Суд у постанові від 22.07.2021 по справі №520/480/20 вказав, що саме лише посилання контролюючого органу про те, що аналіз діяльності товариства свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оскаржуване в межах даної справи рішення взагалі не містить суті та характеру податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого.

Суд зазначає та враховує у справі, що позивачем було укладено Договір про надання послуг з охорони № 16/07/21-3-ОХ, згідно умов якого ТОВ «Вест-95» () надавало послуги з цілодобової охорони торговельно-офісного центру, що розташований за адресою: м. Київ, Голосіївський р-н, вул. Васильківська, буд. 100а, корп.3, ТОВ «Вест-95» мало чинну Ліцензію на провадження охоронної діяльності, видану на підставі Наказу Міністерства внутрішніх справ України від 01.03.2019 р. та достатній персонал для надання послуг, податкові накладні ТОВ «Вест-95» виписані на позивача, зареєстровані в ЕРПН. Договір про надання послуг з охорони з ТОВ «ВЕСТ-95» був розірваний за угодою сторін 30.09.2022 року і 01 жовтня 2022 року.

У спірному рішенні від 05.01.2023 №1940 відповідач вказує про оформлення ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» операцій з придбання послуг охорони у ризикового контрагента постачальника ТОВ «ВЕСТ - 95» ().

Враховуючи позицію Верховного Суду викладену у постанові по справі 640/6130/20 від 23.06.2022 зазначено «38. Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування. 39. При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації. 40. Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації».

Як згадано вище, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника приймається у порядку, визначеному положеннями Порядку № 1165, де п. 6 Порядку № 1165 передбачає можливість прийняття рішення про ризиковість платника податку за умови попереднього зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку».

Відтак, Порядок № 1165 чітко визначає наступну послідовність дій: І - зупиняється реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування та ІІ - комісія розглядає питання про ризиковий статус платника, наслідком чого і може стати рішення про ризиковість, у в`язку з чим, спірне у справі питання без наявності факту та обставин зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування, застосований Порядок № 1165, та чинне податкове законодавство не передбачають.

Суд зазначає, що відповідачем не обґрунтовано належними та достатніми доказами застосування у спірному рішенні вказаної вище податкової інформації щодо ТОВ «Вест-95», враховуючи розірвання позивачем Договору №16/07/21-3ОХ із вказаним контрагентом 30.09.2022, наявності актів наданих послуг від 31.05.2022 № 12, 30.06.2022 № 21, 31.07.2022 №22, 31.08.2022 №28, 30.09.2022 № 33, наявність доказів сплати позивачем контрагенту за отримані послуги з охорони згідно платіжних інструкцій № 828 від 31.01.2022, №857 від 18.02.2022, № 907 від 17.05.2022, №936 від 24.06.2022, № 949 від 29.06.2022, №1012 від 01.09.2022, №997 від 15.08.2022, від 30.09.2022.

Відповідачем не надано суду доказів щодо обставин ризиковості вказаного підприємства, хоча позивач вказав про те, що після реєстрації ТОВ «Вест-95» податкових накладних в ЄРПН, ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» було подано 09.02.2023 уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок на суму ПДВ 140 500,00грн.

У висновках Верховного Суду, зокрема, в постановах від 23.12.2020 у справі №815/6018/16, від 23.12.2020 у справі № 813/45/14, від 10.12.2020 у справі № 826/15975/14 зазначається про неможливість похідної відповідальності платника за наслідками порушення податкового законодавства його контрагентом на підставі службової інформації податкового органу, яка є недопустимим джерелом доказу.

Верховний Суд також неодноразово наголошував на тому, що платник податку не має обов`язку щодо контролю податкової дисциплінованості свого контрагента і не може відповідати за порушення таким контрагентом податкового законодавства проо що вказано у постановах від 21.01.2021 у справі № 806/417/15, від 21.01.2021 у справі № 820/11465/15, від 21.01.2021 у справі № 826/4938/17.

Суд зазначає, що дане спірне рішення не розкриває за своїм змістом суть податкової інформації, що визначає ризиковості здійснення господарських операцій позивача з вказаним контрагентом, відповідачем не зазначено за який період взято інформацію та перевірено які документи та яку податкову звітність, що стало наслідком для прийняття спірного рішення № 1490 від 05.01.2023, не надано доказів також щодо фіктивної діяльності ТОВ «ВЕСТ-95» на обґрунтування статусу такого як ризикового підприємства.

Відтак, відповідачем не доведено правомірність та законність спірного рішення №1490 від 05.01.2023, належних та достатніх доказів в обґрунтування висновків, зазначених у даному рішенні, суду не надано.

В другому спірному рішенні від 13.03.2023 № 36345 вказано про відповідність ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» п. 8 Критеріям ризиковості, застосовано код податкової інформації 07, не надання платником податків перелічених первинних та бухгалтерських документів, вказано про те, що у позивача на підприємстві недостатня кількість трудових ресурсів, заробітна плата менше мінімальної, та висновок зроблено за наслідками перевірки господарської діяльності товариства із контрагентом ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» за період з 01.01.2022 № 13.03.2023 з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 03.03.2023 №03/03-2023.

Суд зазначає, що ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» було надіслано Вимогу та копії документів на спростування рішення № 1940 від 05.01.2023 щодо висновків про здійснення товариством господарських операцій із ризиком контрагентом ТОВ «Вест-95» та в спірному рішенні від 13.03.2023 № 36345 висновки стосуються іншого підприємства ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» ().

В 2022 році у позивача був серед основних контрагентів вказаний ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» (), між підприємствами укладені згадані вище та досліджені судом Договори, на предмет оренди нерухомого майна, нежитлових приміщень в приміщенні торгівельного офісу №300721 від 30.07.2021 р., №210721 від 21.07.2021р., №190721 від 19.07.2021р., №120721 від 12.07.2021 р., діючі зі строком до 2024 року які мали за особою складені акти наданих послуг, виставлені рахунки на оплату послуг.

За п. 6 Порядку № 1165 можливість прийняття рішення про ризиковість платника податку є лише за умови попереднього зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку».

Відтак, Порядок № 1165 чітко визначає послідовність дій: І - зупиняється реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування та ІІ - комісія розглядає питання про ризиковий статус платника, наслідком чого і може стати рішення про ризиковість, у в`язку з чим, спірне у справі питання без наявності факту та обставин зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування, застосований Порядок № 1165, та чинне податкове законодавство не передбачають.

З матеріалів справи та пояснень позивача вбачається, що перше зупинення реєстрації податкової накладної ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» за операціями із ТОВ «»ГРЕЙ ЛІМІТЕД» було 10.01.2023, згідно виписаної податкової накладної 23.12.2022 та направленої її 10.01.2023, відповідачем взято за основу період з 01.01.2022 р по 13.03.2023 р., код згідно УКТЗЕД операції, визнаної як ризикова 68.20.

Станом на 01 січня 2022 року згідно штатного розпису у позивача було п`ять працівників: директор працював за основним місцем роботи повний робочий день, два інженера енергетика, управитель підприємства житлово-комунального господарства, водій автотранспортного засобу працювали за сумісництвом неповний робочий день тривалістю 2 години на день.

Станом на 01 січня 2023 року згідно штатного розпису у позивача було п`ять працівників директор, інженер енергетик, управитель підприємства житлово-комунального господарства працювали за сумісництвом неповний робочий день тривалістю 2 години на день, водій автотранспортного засобу та двірник працювали за основним місцем роботи повний робочий день та, зокрема, водій з 01 травня 2022 року по 31 березня 2023 року знаходився у відпустці без збереження заробітної плати на час військового стану.

У рамках договірних орендних відносинах між позивачем та ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» на працівників позивача фактично покладені такі функції: директор ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» контроль за виконанням договорів оренди, ведення бухгалтерського обліку платника податків та подання звітності, щомісячне виставлення рахунків на оплату орендної плати та компенсації комунальних послуг та актів наданих послуг (виконаних робіт) орендарю ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД», контроль за своєчасністю здійснення платежів, передбачених договорами оренди, звірка взаєморозрахунків; управитель підприємства житлово-комунального господарства ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» займався усуненням аварійних ситуацій в торговельно-офісному центрі та контроль за виконанням договорів, укладених з відповідними організаціями з метою обслуговування торговельно-офісного центру; інженер енергетик товариства забезпечував контроль за технічним станом електроустаткування та ліфтів; двірник ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» здійснював контроль та підтримання чистоти біля торгівельного офісного центру.

Суд вважає, що у позивача, яка здавав в оренду офісні приміщення свого власного торгівельно-офісного центру, розташованого по вул. Василькіська, буд. 100а, кор. 3 Голосіївського району в м. Києві, надав послуги з оренди нежитлових приміщень, мав достатньо трудових ресурсів для здійснення господарської операції з ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» () за кодом згідно УКТЗЕД операції 68.20 (надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна). Відповідачем належних та достатніх доказів на спростування вказаних тверджень не надано.

Також, суд вважає необхідним застосувати висновки в постанові від 04.06.2020 по справі №340/422/19 щодо недостатньої кількість трудового ресурсу, що не свідчить про неможливість виконати роботи або надати послуги та не є підставою для виключення з податкового обліку, саме з цих мотивів, витрат на оплату цих робіт/послуг, у тому числі й по ПДВ. Адже судовий контроль не призначений перевіряти економічну доцільність рішень, що приймаються суб`єктами господарювання, які у сфері господарської діяльності наділені самостійністю та широкою дискрецією (зокрема, при виборі контрагентів, вирішенні питання щодо необхідності залучення третіх осіб до виконання своїх господарських зобов`язань тощо). І взагалі, у вказаній постанові суд декларував, що саме фактичний рух активів за результатами здійснення господарських операцій, що є обов`язковою умовою для формування податкового кредиту, і вказана обставина визначальною для дослідження судами. Тобто, на думку суду доводи щодо відсутності трудових ресурсів є другорядними доказами. Основне, що потрібно встановити чи був фактичний рух активів за результатами здійснення господарських операцій і чи внаслідок такої операції відбулось збільшення/зменшення активів підприємства.

За правовою позицією Верховного Суду викладеної у постанові від 18.02.2020 у справі №360/1776/19 здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок, як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Щодо зазначення розміру заробітної плати у вказаному спірному рішенні, який є меншим у позивача ніж мінімальний, за наявними у справі матеріалами вбачається, що Законом України «Про оплату праці» визначено, що розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, тобто не менш ніж 6700,00 гривень до відрахування податків з 1 січня 2023 року. Станом на 01 січня 2023 року згідно штатного розпису у позивача було п`ять штатних працівників: директор, інженер енергетик, управитель підприємства житлово-комунального господарства, водій автотранспортного засобу, двірник. Посадові оклади до відрахування податків вищезазначених посад становлять: Директор 15500,00 грн, Водій автотранспортного засобу 10500,00 грн., Інженер-енергетик 11000,00 грн., Двірник 6700,00 грн., Управитель підприємства житлового комунального господарства 12200,00 грн. На підприємстві ставлений 40-годинний робочий тиждень. Двірник та водій автотранспортного засобу працюють 40 годинний тиждень за основним місцем роботи. Директор, інженер енергетик та управитель підприємства житлового комунального господарства працюють за сумісництвом неповний робочий день тривалістю 2 години на день з оплатою праці пропроційно відпрацьованого часу. Відповідно фонд оплати праці працівників (до відрахування податків) становить: Директор 3875,00 грн, Водій автотранспортного засобу 10500,00 грн., Інженер-енергетик 2750,00 грн Двірник 6700,00 грн., Управитель підприємства житлового комунального господарства 3050,00 грн.

Станом на 21 квітня 2023 року згідно штатного розпису у позивача є п`ять штатних працівників: директор, інженер енергетик, управитель підприємства житлово-комунального господарства, водій автотранспортного засобу, двірник. Позивачем з 01 квітня 2023 року було внесено зміни до штатного розпису та збільшено посадові оклади та змінена зайнятість працівників. Посадові оклади до відрахування податків вищезазначених посад становлять: Директор - 16000,00 грн., Водій автотранспортного засобу 11000,00 грн., Інженер-енергетик 12000,00 грн., Двірник 7000,00 грн, Управитель підприємства житлового комунального господарства 13000,00 грн. На підприємстві встановлений 40-годинний робочий тиждень. Двірник та водій автотранспортного засобу працюють 40 годинний тиждень за основним місцем роботи. Інженер енергетик та управитель підприємства житлового комунального господарства працюють за сумісництвом неповний робочий день тривалістю 2 години на день, директор - 4 години на день, з оплатою праці пропроційно відпрацьованого часу. Відтак, з урахуванням вищевикладеного фонд оплати праці працівників (до відрахування податків) становить: Директор 8000,00 грн., Водій автотранспортного засобу 11000,00 грн., Інженер - енергетик 3000,00 грн., Двірник 7000,00 грн., Управитель підприємства житлового комунального господарства 3250,00 грн.

Суд зазначає, що дане спірне рішення № 36345 від 13.03.2023 не розкриває за своїм змістом суть податкової інформації, що визначає ризиковості здійснення господарських операцій позивача з вказаним контрагентом, позивачем було надіслано вимогу на спростування відомостей по операціям з ТОВ «Вест-95», в рішенні вказано операції з іншим підприємством, відповідачем не зазначено які документи та яка податкова звітність застосована, що стало наслідком для прийняття спірного рішення № 36345 від 13.03.2023, не надано доказів також щодо фіктивної діяльності ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» на обґрунтування статусу такого як ризикового підприємства.

Відтак, відповідачем не доведено правомірність та законність спірного рішення № 36345 від 13.03.2023, належних та достатніх доказів в обґрунтування висновків, зазначених у даному рішенні, суду не надано.

В третьому спірному рішенні від 29.03.2023 № 43322 вказано про відповідність ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» п. 8 Критеріям ризиковості, застосовано код податкової інформації 07, не надання платником податків перелічених первинних та бухгалтерських документів, вказано про те, що у позивача на підприємстві за поданою звітністю працювала тільки одна особа та висновок зроблено за наслідками перевірки господарської діяльності товариства із контрагентом ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕД» за період з 01.01.2022 № 13.03.2023 з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 21.03.2023 №21-03.

Суд зазначає, що з урахуванням наявних й справі документів, досліджених судом та враховуючи подані до контролюючого органу вимога та копії документів, останні спростовують правомірність вказаного прийнятого спірного рішення, таке не відповідає критеріям вмотивованості, оскільки достатня кількість працівників у позивача для підтвердження можливості та реальності здійснення господарських операцій у спірному періоді із контрагентом ТОВ «ГРЕЙ ЛІМІТЕТ» по наданню послуг з оренди нежитлових приміщень, підтверджується дослідженими та вказаними вище штатними розписами товариства на 01.01.2022, 01.01.2023, враховуючи також обставини, що станом на сьогодні всі працівники працюють (водій з 01.05.2022 по 31.03.2023 перебував у відпустці без збереження заробітної плати на час воєнного стану). Вказані обставини спростовують зазначення відповідачем про недостатність трудових ресурсів та про те, що на підприємстві працює лише одна особа. Враховуючи також вказану вище позицію суду з урахуванням висновків Верховного Суду викладеної у постанові від 18.02.2020 у справі № 360/1776/19, та у постанові від 04.06.2020 у справі № 320/422/19.

Також, застосовуючи положення Порядку № 1165 відповідачем необґрунтованою застосовано період перевірки з 01.01.2022 по 13.03.2023, враховуючи, що перше зупинення реєстрації податкової накладної за 23.12.2022 в ЄРПН відбулось 10.01.2023, контролюючий орган не уповноважений здійснювати перевірку та перегляд податкових накладних/розрахунків платника податків по яким вже було прийнято рішення.

Згідно постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 22.03.2022 у справі № 500/6208/21 вбачається, що «... норми пункту 5 Порядку №1165 свідчать про те, що питання про віднесення позивача до Критеріїв ризиковості платника податку могло розглядатися виключно у зв`язку з перевіркою господарської операції, яка стосується саме поданої на реєстрацію податкової накладної» та у постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.08.2020 у справі № 420/3667/20 вказано, що процедура перевірки особи щодо її відповідності критеріям ризиковості платника податку ініціюється лише після подання таким платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації. Право комісії регіонального рівня до розгляду питання про відповідність невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду відповідного питання, лише з підстав наявності податкової інформації Порядком №1165 не передбачено. Отже, розгляд комісією регіонального рівня питання відповідності невідповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку всупереч передбаченому Порядком №1165 алгоритму дозволяє стверджувати, що контролюючий орган діє не в порядку передбаченому законом, що порушенням приписів ч. 2 ст. 19 Конституції України».

Відтак, податкова інформація щодо проведених раніше господарських операцій, податкові накладні, які зареєстровані в ЄРПН, не є підставою для застосування пункту 8 вищезазначених Критеріїв ризику, який говорить про «подані на реєстрацію» (тобто, які очікують реєстрації) податкові накладі, а не про вже зареєстровані податкові накладні, чи такі, що проходили реєстрацію та не прийняті. Податкове законодавство не надає контролюючому органу повноважень переглядати уже надану ним раніше оцінку успішно зареєстрованих податкових накладних чи розрахунків коригування, вчиняти дії щодо відміни їх реєстрації та порушити на цій підставі питання про ризиковість платника ПДВ.

Вказані вище первинні та бухгалтерські документи надані позивачем до суду та були надані до відповідача, зауважень щодо них у контролюючого органу не було, як в ході отримання та їх перевірки так і вході розгляду даної справи.

Як наслідок, суд встановлює обставини, які підтверджені належними доказами щодо оформлення та складення первинної документації позивача за правилами першої чи другої події для формування в майбутньому податкового кредиту по операціям із вказаним вище господарюючими суб`єктами контрагентами.

Відповідачем не надано до суду документального підтвердження обставин, що товариство та/або його контрагенти задіяні у проведенні ризикових операцій. Жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, не подано.

Крім того, слід відмітити, що будь-які посилання податкового органу на аналіз та оцінку здійснення та реальності господарських операцій позивача з контрагентом (-ами) суд вбачає безпідставними, оскільки у даній справі суд не надає оцінку реальності здійснення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, на підставі яких складено податкову накладну, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог ПК України, а тому не є предметом судового розгляду у справах щодо оскарження рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, які стосуються наявності чи відсутності підстав для зупинення та відмови у реєстрації податкових накладних згідно виключних підстав для вчинення податковим органом таких дій та прийняття рішень, що передбачені податковим законодавством, до числа яких не відноситься встановлення ані контролюючим органом, ані судом реальності господарських операцій поза межами податкового контролю та прийнятими за такими заходами контролю рішеннями.

11.01.2023 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року №1428 (далі Постанова №1428), якою внесено зміни до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок зупинення), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Зокрема, даними змінами до Порядку №1165 змінено форми додатків до Порядку зупинення: 4 «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку», 6 «Рішення про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» та 7 «Рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість» шляхом зазначення у відповідних полях рішень детальної інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий 2 номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку та запроваджено Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, який визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному вебсайті ДПС.

Згідно Довідника кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, вказані у спірних двох рішеннях код 07 розшифровується як - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній / розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції) та враховуючи вищезазначене та встановлене судом, суд наголошує, що первинними та бухгалтерськими документами, за умовами укладених позивачем Договорів, відсутні підстави у контролюючого органу для застосування вказаного коду 07 податкової інформації лише у винятку доведеності такого застосування належними та достатніми доказами. В даній справі застосування коду 07 відповідачем належними та достатніми доказами не підтверджено.

Таким чином, відповідачами не доведено існування підстав для застосування до позивача п.8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку суд приходить до висновку про протиправність рішень ГУ ДПС у м. Києві №1940 від 05.01.2023, № 36345 від 13.03.2023 та № 43322 від 29.03.2023 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, що свідчить про наявність підстав для їх скасування.

Також, суд зазначає, що з урахуванням висновків П`ятого апеляційного адміністративного суду викладені у постанові від 04.11.2021 у справі №420/8714/21, вказуючи, що поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності, відтак, кожен з платників податків має неси індивідуальну відповідальність за свою діяльність.

Судом встановлено, що товариство є діючим підприємством, платником податків, зокрема ПДВ, має матеріально технічну базу, достатню кількість працівників, необхідні для здійснення господарської діяльності.

Відповідачем по справі не надано суду належних та достатніх доказів щодо неналежного ведення господарської діяльності ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ», задіяння такого в схемах по ухиленню від сплати податків, формування та подання до контролюючого органу незаконної податкової звітності за наслідками здійснених господарських операцій із контрагентами, не підтвердженої первинними та бухгалтерськими документами.

Суд вважає необхідним зауважити, що наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування. Такі наслідки носять для позивача виключно негативний характер з огляду на те, що строк реєстрації кожної податкової накладної значно збільшується, а на позивача покладається додатковий обов`язок щодо надання пояснень та документів, при цьому, остаточне рішення про реєстрацію податкової накладної чи про відмову в реєстрації буде прийнято лише після надання таких пояснень та документів.

Негативні наслідки від необґрунтованого прийняття таких рішень є також у тому, що контрагенти позивача не мають можливості сформувати податковий кредит за податковою накладною, реєстрація якої зупинена, що у подальшому несе ризики припинення господарських відносин між позивачем та його контрагентами.

При цьому право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначається з норми пункту 6 Порядку №1165.

Зокрема, згаданою вище постановою Кабінету Міністрів України №1428 до Порядку №1165 внесено зміни та встановлено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Щодо зобов`язання Головного управління ДПС в м. Києві виключити ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» з переліку ризикових платників податків, суд зазначає наступне.

Положеннями п.6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Враховуючи вказану норму, суд дійшов висновку, що оскільки рішення про визначення ТОВ «ВЕСТА СІСТЕМ» таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, підлягають скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права позивача. Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений. Тому позовні вимоги у зазначеній частині також підлягають задоволенню із формулювання зобов`язання саме ГУ ДПС у м. Києві вчинити відповідні дії, а не Комісію регіонального рівня, як просить позивач у позові, оскільки остання не уповноважена представляти та захищати свої інтереси в суді при розгляді даної категорії справ, та враховуючи вищевказані положення Порядку №1165 та постанови КМУ № 1428, отримавши відповідне рішення, Комісія в автоматичному режимі вчиняє визначені діючим законодавством дії.

Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому, суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Також, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 06.09.2005; п.89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18.07.2006; п.23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10.02.2010; п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (RuizTorijav.Spain) серія A. 303-A; 09.12.1994, п.29).

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).

Відповідно судом встановлено протиправність прийнятих відповідачем рішень від 05.01.2023 №1940, від 13.03.2023 №36345 та від 29.03.2023 № 43322, такі рішення не відповідають вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України та підлягають скасуванню, позивачем підтверджено протиправність спірного рішення, відповідачем не використано процесуальне право на спростування тверджень позивача в позовній заяві належними та достатніми доказами з дотриманням норм ст. 77 КАС України та доведеності суду правомірності та законності спірних рішень.

Відтак, системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно положень ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем по справі сплачено судовий збір за подання вказаного позову до суду в загальному розмірі 8052,00 грн., що підтверджується наявними у справі платіжними інструкціями №1276, №1275, №1274 від 19.04.2023. Інших витрат позивачем по справі не понесено та відповідно до стягнення не заявлено.

Виходячи з наслідків вирішення справи судом, повне задоволення позову, суд вважає необхідним стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 8052,00 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.2, 72-77, 90, 139, 143, 241-246, 250, 252, 255 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

1.Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТА СІСТЕМ» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 1940 від 05 січня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві.

3. Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №36345 від 13 березня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві.

4. Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №43322 від 29 березня 2023 року, прийнятого Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у м. Києві.

5. Зобов`язати Головне управління ДПС в м. Києві (адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТА СІСТЕМ» (адреса: 03115, м. Київ, вул. Святошинська, будинок 1, ) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТА СІСТЕМ» (адреса: 03115, м. Київ, вул. Святошинська, будинок 1, ) судовий збір в сумі 8052,00 грн (вісім тисяч п`ятдесят дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в м. Києві (адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, код ЄДРПОУ ВП 44116011).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І.І.