Справа № 140/10914/23
Суддя: Дмитрук Валентин Васильович
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року ЛуцькСправа № 140/10914/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Дмитрука В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного сервісного центру МВС про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) звернулась з позовом до Головного сервісного центру МВС про визнання протиправним та скасування наказу від 10.05.2023 №270-дс «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 ».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом начальника Головного сервісного центру МВС «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 » від 10.05.2023 №270-дс оголошено догану ОСОБА_1 , адміністратору територіального сервісного центру №0741 (на правах відділу, с. Струмівка) регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Волинській області (філія ГСЦ МВС), за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень), а саме: здійснено державну реєстрацію транспортного засобу марки FIAT DOBLO за заявою №963464969 без сплати власником передбачених законодавством обов`язкових платежів; після приймання практичного іспиту 19 серпня 2022 року не зафіксовано в екзаменаційному листі №733730939 результату складання практичного іспиту; не долучено до заяви №933002800 попереднє посвідчення водія, чим порушено вимоги пункту 8 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку, автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 вересня 1998 рок №1388, пункту 23 розділу III Інструкції про порядок приймання іспитів для отримання права керування транспортними засобами та видачі посвідчень водія затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 грудня 2009 року №515, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 січня 2010 року за №72/17367 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 22 травня 2020 року №408), пункту 21 Положення про порядок видачі посвідчень водія та допуску громадян до керування транспортними засобами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 травня 1993 року №340 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року №511).

ОСОБА_1 вважає застосування зазначеного дисциплінарного стягнення незаконним, а дисциплінарне провадження проведене з порушенням норм трудового законодавства, а відтак наказ від 10.05.2023 №270-дс є передчасним, протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 24.05.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі без проведення судового засідання та виклику сторін.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву позовні вимоги не визнала, просила відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що в порушення вимог абзацу двадцять восьмого пункту 8 Порядку №1388, ОСОБА_1 03.01.2023 за заявою №963464969 здійснено перереєстрацію транспортного засобу на нового власника, по договору купівлі-продажу укладеному в присутності адміністратора ТСЦ МВС вантажного автомобяля FIAT DOBLO, номерний знак НОМЕР_1 . При цьому, до матеріалів справи не долучено платіжні доручення щодо сплати податків передбачених порядком оподаткування операцій з продажу або обміну об`єктів рухомого майна, встановленим статтею 173 Податкового кодексу, згідно з яким дохід платника податку від продажу (обміну) об`єкта рухомого майна протягом звітного податкового року оподатковується за ставкою, визначеною в пункті 167.2 статті 167 цього Кодексу.

Представник відповідача вказав, що сплата відповідних податків була здійснена в ході перевірки, а не при проведенні реєстраційної операції з транспортним засобом як це передбачено пунктом 8 Порядку №1388 та статтями 173, 167 Податкового кодексу України.

В порушення пункту 23 розділу III Інструкції №515 позивачем 19.08.2022 створено заяву №733730939 щодо відкриття нижчої категорії гр. ОСОБА_2 . При цьому, результати складання практичного іспиту в екзаменаційному листі не зафіксовано, підпис екзаменатора на екзаменаційному листі відсутній. Даний недолік усунуто в ході перевірки, але порушення було зафіксовано.

Відповідно до пункту 23 розділу III Інструкції №515 результат складання практичного іспиту екзаменатор фіксує в екзаменаційному листі, підписує та вносить до ЄДР МВС.

Також в порушення вимог пунктів 1, 2 розділу VIII та пункту 8 розділу IX Інструкції №515 позивач 19.08.2022 створено заяву №933002800 щодо відкриття вищої категорії гр. ОСОБА_3 . До заяви не долучено попереднє посвідчення водія від 22.07.2022 № НОМЕР_2 , заява про втрату зазначеного посвідчення водія чи довідка територіального органу Національної поліції України про прийняття заяви про викрадення в справі відсутні. Інформація про втрату чи викрадення посвідчення водія до ЄДР МВС не внесена, замість цього внесено інформацію про здачу зазначеного посвідчення водія в архів.

У поясненнях позивач щодо даного факту не вказала, хто конкретно формував документи у справу, в якому порядку, у який спосіб та кому передавалися документи, чи є якісь підтверджуючі документи (акти прийому передачі).

Крім того, представник відповідача зазначила, що перебіг шестимісячного строку для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності розпочався 21.03.2023 (дата доповідної записки начальника управління організації реєстраційної діяльності та допуску водіїв до керування транспортними засобами ГСЦ МВС ОСОБА_4 (№2012/12/2-0-2023), тому строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності спливає у вересні 2023 року.

З огляду на зазначене, наказ ГСЦ МВС від 10.05.2023 №270-дс «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 » видано у строк, визначений частиною третьою статті 65 Закону.

У відповіді на відзив позивач вказала, що державну реєстрацію транспортного засобу марки FIAT DOBLO за заявою №963464969 було здійснено із сплатою власником передбачених законодавством обов`язкових платежів, що не заперечується відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Також зауважила, що 19.08.2022 створено заяву №733730939, в екзаменаційному листі результати практичних іспитів зафіксовані, видано посвідчення водія НОМЕР_3 від 19.08.2022 ( ОСОБА_2 ), що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. На екзаменаційному листі проставлено дату заповнення, тому доводи відповідача, що вказані ним недоліки усунуто в ході перевірки є недоведеними.

Позивач пояснила, що згідно заяви №933002800 щодо відкриття вищої категорії гр. ОСОБА_3 , рішення про прийом іспитів та видачу наступного посвідчення водія прийнято не ОСОБА_1 , (адміністратором ОСОБА_5 ), а тому місцезнаходження попереднього водійського їй не може бути відомо.

Щодо не зазначення у поясненнях факту: хто конкретно формував документи у справу, в якому порядку, у який спосіб та кому передавалися документи, чи є якісь підтверджуючі документи (акти прийому передачі), вважає, що дані обставини підлягали встановленню відповідачем в ході дисциплінарного провадження та оскільки, факт вчинення даного порушення відсутній, відповідачем протиправно звинувачено її в порушенні вимог пунктів 1, 2 розділу VIII та пункту 8 розділу IX Інструкції №515.

Зазначила, що у спірному наказі відсутня інформація щодо обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин, тому останній підлягає скасуванню.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 21.03.2023 начальникові Головного сервісного центру МВС подано доповідну записку №2012/12/2-0-2023 стосовно ініціювання відкриття дисциплінарного провадження щодо адміністратора територіального сервісного центру №0741 регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Волинській області ОСОБА_1 .

03.04.2023 ГСЦ МВС видано наказ №214-дп «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 ».

Наказом начальника Головного сервісного центру МВС «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 » від 10.05.2023 №270-дс оголошено догану ОСОБА_1 , адміністратору територіального сервісного центру №0741 (на правах відділу, с. Струмівка) регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Волинській області (філія ГСЦ МВС), за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень), а саме: здійснено державну реєстрацію транспортного засобу марки FIAT DOBLO за заявою №963464969 без сплати власником передбачених законодавством обов`язкових платежів; після приймання практичного іспиту 19 серпня 2022 року не зафіксовано в екзаменаційному листі №733730939 результату складання практичного іспиту; не долучено до заяви №933002800 попереднє посвідчення водія, чим порушено вимоги пункту 8 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), зняття з обліку, автомобілів, автобусів, а також самохідних машин, сконструйованих на шасі автомобілів, мотоциклів усіх типів, марок і моделей, причепів, напівпричепів, мотоколясок, інших прирівняних до них транспортних засобів та мопедів затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07 вересня 1998 рок №1388, пункту 23 розділу III Інструкції про порядок приймання іспитів для отримання права керування транспортними засобами та видачі посвідчень водія затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 грудня 2009 року №515, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 січня 2010 року за №72/17367 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 22 травня 2020 року №408), пункту 21 Положення про порядок видачі посвідчень водія та допуску громадян до керування транспортними засобами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 травня 1993 року №340 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року №511).

Не погоджуючись із оскаржуваним наказом, позивач звернулася за захистом своїх прав до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі - Закон №889-VIII).

Частина першою статті 1 цього Закону визначає, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.

Згідно з частиною другою статті 5 Закону №889-VIII відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Статтею 8 Закону №889-VIII визначено, що державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Пунктом 10 частини першої статті 2 Закону №889-VIII визначено, що службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Приписами статті 61 Закону №889-VIII визначено, що службова дисципліна забезпечується шляхом: 1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; 2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; 3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; 4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Як визначено частиною першою статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

9-1) порушення вимог Закону України «Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)» у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «А» або «Б»;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу (ч. 2 ст. 65 Закону №889-VIII)

Частинами 1, 3 статті 66 Закону №889-VIII встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За приписами частин першої та другої статті 68 Закону №889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): 1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії; 2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків (частина перша статті 67 Закону №889-VIII).

Статтею 69 Закону №889-VIII обумовлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», є Комісія. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б» та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За змістом статті 71 Закону №889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039 затверджено Порядок здійснення дисциплінарного провадження (далі - Порядок №1039), згідно із п. 2 якого, процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.

Комісія, дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком (п. 13 Порядку №1039).

Пунктом 19 Порядку №1039 передбачено, що формою роботи Комісії, дисциплінарної комісії є засідання.

Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правомочним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом. У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення (п. 22 Порядку №1039).

З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (п. 24 Порядку №1039).

Згідно із п. 25 Порядку №1039 дисциплінарна справа повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

За змістом п. 26 Порядку №1039 документи та матеріали, що долучаються до дисциплінарної справи, повинні відповідати вимогам щодо документування управлінської інформації та організації роботи з документами в державному органі.

Дисциплінарна справа формується з урахуванням вимог порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами, затвердженого НАДС (п. 27 Порядку №1039).

Відповідно до п. 31 Порядку №1039 державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Пунктом 33 Порядку №1039 передбачено, що Комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

Статтею 74 Закону №889-VIII передбачено гарантії прав державних службовців під час застосування дисциплінарного стягнення. Зокрема, частина перша статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

За приписами частин 2 - 3 статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Частинами 1, 2 статті 77 Закону №889-VIII встановлено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Згідно п. 34 Порядку №1039 у мотивувальній частині пропозиції вказуються: у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:

- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;

- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;

- ступінь вини державного службовця;

- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;

- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;

- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі подання дисциплінарної комісії від 04.05.2023, відповідачем видано оскаржуваний наказ від 10.05.2023 №270-дс «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 ».

Надаючи правову оцінку оскаржуваному наказу, суд наголошує, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується роботодавцем до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок. При цьому для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом №889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень уповноваженої особи.

Частиною третьою статті 66 Закону №889-VIII визначено, що у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

При цьому, суд звертає увагу, що словосполучення «може бути оголошено догану» вказує на те, що при виборі виду стягнення, яке може бути застосоване у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби має виходити із того, що догана в даному випадку є одним із видів найсуворішого стягнення, що застосовується до державного службовця.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення або керівник державної служби може застосувати до працівника менше суворе дисциплінарне стягнення, зокрема, зауваження.

У ході розгляду справи по суті судом не встановлено обставин, які б вказували на те, що позивачем вчинений дисциплінарний проступок, який вказує про вчинення дій, які шкодять авторитету державної служби, порушення етики державного службовця, що заслуговує на застосування такого виду стягнення як оголошення догани.

Зокрема, дослідженням протоколу №2 від 03.05.2023 та подання від 04.05.2023 встановлено, що дисциплінарна комісія під час прийняття рішення про наявність у позивача дисциплінарного проступку, не встановила: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження, зокрема: ступінь вини, характер і тяжкість вчиненого проступку, наявність шкоди; чи містять дії позивача ознаки дисциплінарного проступку, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними й поведінкою позивача; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності позивача.

Дослідженням дисциплінарної справи встановлено, що дисциплінарна комісія прийшла до висновку про допущення позивачем дисциплінарного проступку виключно на підставі наявності попередніх стягнень застосованих до позивача.

В матеріалах справи відсутні належні, допустимі, достатні та достовірні докази на підтвердження невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків позивачем, порушення правил етики поведінки державного службовця, вчинення дій, які шкодять авторитету державної служби.

Розглядом справи по суті встановлено, що дисциплінарна комісія під час розгляду дисциплінарного провадження відносно позивача не вчинила жодних дій щодо відбирання пояснень в осіб, яким були відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, зокрема: створено заяву №933002800 щодо відкриття вищої категорії гр. ОСОБА_3 . При цьому, до заяви не долучено попереднє посвідчення водія від 22 липня 2022 року № НОМЕР_2 , заява про втрату зазначеного посвідчення водія чи довідка територіального органу Національної поліції України про прийняття заяви про викрадення в справі відсутні. Інформація про втрату чи викрадення посвідчення водія до ЄДР МВС не внесена, замість цього внесено інформацію про здачу зазначеного посвідчення водія в архів.

Відповідачем не встановлено факту хто конкретно формував документи у справу, в якому порядку, у який спосіб та кому передавалися документи, чи є якісь підтверджуючі документи (акти прийому передачі) та не відібрано пояснення в осіб, яким були відомі такі обставини тощо. Натомість, вказані обов`язки дисциплінарної комісії під час розгляду дисциплінарного провадження, відповідач перекладає на позивача.

Наявність в матеріалах дисциплінарної справи письмового пояснення адміністратора територіального сервісного центру №0741 (на правах відділу, с. Струмівка) регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Волинській області (філія ГСЦ МВС) Олександра Шевчука, стосовно обставин, що стали причиною відкриття дисциплінарного провадження, не є доказами вчинення позивачем дисциплінарного проступку, оскільки із змісту пояснення, ОСОБА_6 такі обставини не відомі.

Крім того, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі доказами на підтвердження неналежного виконання позивачем службових обов`язків, порушення етики поведінки державного службовця, вчинення дії, що шкодять авторитету державної служби тощо.

Не містять матеріали дисциплінарної справи також належним чином завірених копій документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме: не надано доказів здійснення державної реєстрації транспортного засобу марки FIAT DOBLO за заявою №963464969 без сплати власником передбачених законодавством обов`язкових платежів, при цьому, відповідачем у відзиві на позовну заяву не заперечується сплату власником транспортного засобу передбачених законодавством обов`язкових платежів.

Щодо підстави застосування дисциплінарного стягнення: «В порушення пункту 23 розділу III Інструкції №515 Позивачем 19.08.2022 створено заяву №733730939 щодо відкриття нижчої категорії гр. ОСОБА_2 . При цьому, результати складання практичного іспиту в екзаменаційному листі не зафіксовано, підпис екзаменатора на екзаменаційному листі відсутній.

Разом з тим, судом встановлено, що 19.08.2022 створено заяву №733730939, в екзаменаційному листі результати практичних іспитів зафіксовані, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами. На екзаменаційному листі проставлено дату заповнення, тому доводи відповідача, що вказані ним недоліки позивачем усунуто в ході перевірки є недоведеними. Протилежних доказів відповідачем суду не надано.

Застосовуючи до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, відповідач повинен був діяти обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Натомість відповідач, порушуючи вимоги Порядку №1039 та Закону №889-VIII під час здійснення дисциплінарного провадження, повно, всебічно та об`єктивно не дослідивши всі обставини, визнав дії позивача такими, що мають ознаки дисциплінарного проступку.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що під дисциплінарним проступком, необхідно розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою, у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника, спричинити формування негативної репутації державних службовців, що мають бути доведені у визначеному порядку.

Дослідженням матеріалів дисциплінарної справи встановлено, що в справі відсутні докази здійснення дисциплінарною комісією збирання інформації про обставини, які стали підставою для порушення такої справи.

У поданні та оскаржуваному наказі, як дисциплінарна комісія, так і відповідач обмежились тільки цитуванням вчинення позивачем дій, без надання відповідних доказів, без надання оцінки ступеню вини позивача, характеру вчиненого проступку.

Суд наголошує на тому, що будь-які фактори, у тому числі наявність попередніх дисциплінарних стягнень, не звільняють суб`єкта владних повноважень від обов`язку під час прийняття рішення діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією й законами України та не виключає необхідність з`ясувати і встановлювати саме наявність складу дисциплінарного проступку в діяннях державного службовця.

Оцінюючи правомірність дій та рішень відповідача, суд керується критеріями, закріпленими у частині другій статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень при реалізації дискреційних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів частини першої статті 2 КАС України, згідно яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положення статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Як зазначено частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час судового розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів належними засобами доказування правомірність оскаржуваного наказу прийнятого відносно позивача, а також відповідність прийнятого наказу критеріям, зазначеним у частині другій статті 2 КАС України.

В порушення вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідач не надав до суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження вчинення позивачем дій, які слугували підставою застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Зважаючи на наведені вище норми права та встановлені по справі обставини, суд приходить до висновку, що відповідач незаконно застосував до позивача дисциплінарне стягнення, тому оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у розмірі 1 073,60 грн.

Керуючись статтями 2, 72-77, 139, 243-246, 255, 262, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного сервісного центру МВС «Про оголошення догани державному службовцеві ОСОБА_1 » від 10 травня 2023 року №270-дс.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного сервісного центру МВС (04071, місто Київ, вулиця Лук`янівська, 62, ) судовий збір у розмірі 1 073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.В. Дмитрук