Справа № 420/14300/23
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2023-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 липня 2023 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Самойлюк Г.П., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада про зобов`язання змінити адресу належного об`єкту нерухомого майна,
До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада, в якій позивач просить суд зобов`язати Київську районну адміністрацію Одеської міської ради змінити адресу належного ОСОБА_1 об`єкту нерухомого майна садові будівлі, за адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 .
Ухвалою від 26.06.2023 року позовну заяву залишено без руху, позивачу наданий строк на усунення недоліків позову.
-визнати протиправними дії Київської районної адміністрації Одеської міської ради щодо відмови зміни адреси належного ОСОБА_1 нерухомого майна садових будівель, за адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 ;
-зобов`язати Київську районну адміністрацію Одеської міської ради змінити адресу належного ОСОБА_1 об`єкту нерухомого майна садові будівлі, за адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 .
Також позивач просить витребувати у відповідача (Київської районної адміністрації Одеської міської ради) належним чином завірену заяву позивача ОСОБА_1 про зміну адреси нерухомого майна садових будівель, з адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 .
Крім того, позивач просить поновити йому строк звернення до суду з даним позовом. В обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду з даним позовом позивач зазначає, що заява про коригування адреси від 10 липня 2022 року (вих. № Г - 134/2) повернута заявнику без розгляду. Після чого 21 липня 2022 року позивачем подано заяву, якою вимагалось розглянути звернення щодо коригування адреси належного об`єкту нерухомого майна. За результатами розгляду вказаної заяви Київська районна адміністрація Одеської міської ради 26 серпня 2022 року за вих. № Г-134/3 надала лист щодо розгляду звернення. Позивач зазначає, що на території України діє військовий стан, а Київська районна адміністрація Одеської міської ради була недоступною для відвідувачів, тому враховуючи вищезазначені обставини, відповіді на звернення були отримані ним невчасно. Крім того, позивачем подано позов до Київського районного суду м. Одеси з відповідною вимогою про зміну адреси належного останньому об`єкту нерухомого майна, проте судом відмовлено у відкритті провадження за вказаною позовною заявою. Отже, позивач зазначає, що з поважних причин пропустив строк звернення до суду.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права» (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop.42, пункт 36).
ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).
Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.
В абзаці 7 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу) від 12 квітня 2012 року № 9-рп/2012 вказано, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.
Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Судом встановлено, що 01 червня 2022 року за вих. № Г-134 Київська районна адміністрація Одеської міської ради на заяву позивача надала відповідь, в якій зазначила, що згідно до відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 ., зареєстрований ще один житловий будинок за іншими особами.
11.09.2022 року позивачем до Київської районної адміністрації Одеської міської ради подана заява, з проханням надати відповідь від 01.06.2022 року на звернення від 28.07.2022 року, оскільки остання не була отримана позивачем.
05.06.2023 року позивачем до Київського районного суду м.Одеси подано позовну заяву про зміну адреси нерухомого майна.
Ухвалою Київського районного суду від 06.06.2023 року відмовлено у відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада про зобов`язання змінити адресу належного об`єкту нерухомого майна та роз`яснено, що розгляд справи належить до юрисдикції адміністративного суду.
Таким чином, суд дійшов висновку поведінка позивача була активною щодо захисту свого права.
Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 з 5:30 24 лютого 2022 року введений воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації.
Станом на дату звернення позивача до суду воєнний стан в Україні не припинено.
Таким чином, враховуючи доводи позивача, задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, введення воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією РФ, розглядаються судом як поважні причини при вирішенні питання поновлення строку звернення до суду в спірних правовідносинах.
З огляду на викладене та, вирішуючи питання строку звернення до суду з адміністративним позовом у даній справі, суд дійшов висновку про застосування вказаного вище правового підходу про поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим адміністративним позовом та необхідності у його поновленні.
Позивач усунув недоліки, які стали підставою залишення позову без руху.
Суд вважає необхідним прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.
Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви відповідно до ст. 169 КАС України, а також підстави для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлені ст. 170 КАС України, на час відкриття провадження у справі, відсутні.
Відповідно до ч. 2, 6 ст. 12 КАС України та оцінюючи справу за критеріями, переліченими у ч. 3 ст. 257 КАС України, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суд вважає необхідним розглянути дану справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Статтею 258 КАС України встановлено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження. Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін починається через тридцять днів з дня відкриття провадження.
Відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Згідно з ч. 4 ст. 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.
Частиною 3 статті 80 КАС України визначено, що про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи суд постановляє ухвалу.
Відповідно до ч.1 ст.79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Згідно з ч. 7, 8 ст.80 КАС України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.
Для повного та об`єктивного розгляду справи суд дійшов висновку про необхідність витребування доказів по справі у Київської районної адміністрації Одеської міської ради, а саме належним чином засвідчену копію заяви ОСОБА_1 про зміну адреси нерухомого майна садових будівель, з адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст.ст. 12, 160, 161, 171, 248, 257-262 КАС України, суддя
Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом.
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) учасників справи у порядку ч. 5 ст. 262 КАС України в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської районної адміністрації Одеської міської ради, третя особа Одеська міська рада про зобов`язання змінити адресу належного об`єкту нерухомого майна.
Зобов`язати відповідача протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду належним чином засвідчену копію заяви ОСОБА_1 про зміну адреси нерухомого майна садових будівель, з адреси: АДРЕСА_1 , на адресу: АДРЕСА_1 .
Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду відзив на позовну заяву і всі докази, якими можуть бути підтверджені заперечення проти позову та надіслати копію відзиву та доданих до нього документів позивачу.
Запропонувати позивачу у п`ятиденний строк з моменту отримання відзиву на позовну заяву, подати суду та іншій стороні відповідь на відзив, а відповідачу, у той самий строк - заперечення.
Справа розглядатиметься суддею одноособово за наявними у справі матеріалами.
Копію ухвали направити учасникам справи.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 256 КАС України.

Суддя Г.П. Самойлюк