Справа № 420/15655/23
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2023-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 липня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160, 161 КАС України за позовною заявою Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» до Головного управління ДПС в Одеській області та до Державної податкової служби України про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення грошових коштів,

встановила:

До суду з позовною заявою звернулось Акціонерне товариство «Одеська ТЕЦ» (далі - позивач) до Головного управління ДПС в Одеській області (далі - відповідач-1) та до Державної податкової служби України (далі - відповідач-2), в якій просить:

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС в Одеській області та Державної податкової служби України з визначення податкового боргу Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» в сумі 56 491 277, 06 грн., в т. ч. по ПДВ в сумі 16 359 203, 21 грн. (з терміном виникнення 31.01.2022 по 22.08.2022) та зобов`язати відобразити в інтегрованій картці АТ «Одеська ТЕЦ» відповідно до показників первинних документів;

- визнати протиправним та скасувати рішення заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу № 281/4-1532 від 26.05.2023 року;

- стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» суму в розмірі 22 032, 84 грн.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог (предмет позову) слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Ця вимога повинна носити правовий характер і бути підвідомчою суду.

Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Обов`язок щодо визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав, на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача і задля цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України.

При цьому норми процесуального законоадвства не передбачають вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Відповідно до пунктів 2, 3, 4 частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Отже, вимоги про визнання протиправними дії чи бездіяльності є передумовами для застосування інших способів захисту порушеного права (зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо), як наслідок протиправності дії чи бездіяльності.

Як вбачається з прохальної частини позову, то предметом позову є

1) визнати протиправними дії Головного управління ДПС в Одеській області та Державної податкової служби України з визначення податкового боргу Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» в сумі 56 491 277, 06 грн., в т. ч. по ПДВ в сумі 16 359 203, 21 грн. (з терміном виникнення 31.01.2022 по 22.08.2022) та зобов`язати відобразити в інтегрованій картці АТ «Одеська ТЕЦ» відповідно до показників первинних документів;

2) визнати протиправним та скасувати рішення заступника начальника Головного управління ДПС в Одеській області про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу № 281/4-1532 від 26.05.2023 року та стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області на користь Акціонерного товариства «Одеська ТЕЦ» суму в розмірі 22 032, 84 грн.

Щодо сформульованих позивачем вимог в частині визнання протиправними дії відповідача та зобов`язання відобразити в інтегрованій картці АТ «Одеська ТЕЦ» відповідно до показників первинних документів, то суд зауважує, якщо особа, яка вважає, що порушені її права кількома відповідачами, то вона має зазначити в позовній заяві, який саме суб`єкт владних повноважень повинен відновити порушенні права.

Крім того, вислів " відобразити в інтегрованій картці АТ «Одеська ТЕЦ» відповідно до показників первинних документів" не є чітким та зрозумілим в частині яких саме первинних документів, оскільки поняття первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку наведено у статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" від 16.07.1999 р. № 996-XIV, згідно якої підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Щодо сформульованих вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення № 281/4-1532 від 26.05.2023 року та стягнення з ГУ ДПС в Одеській області на користь АТ «Одеська ТЕЦ» суму 22 032, 84 грн., то суд враховує наступне.

Згідно пункту 9 частини п`ятої статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень у позові зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

За положеннями частини 3 ст. 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги) ( пункт 23 частини 1 ст. 4 КАС України).

Відтак, у разі скасування індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав позивача, а не шляхом стягнення певної суми.

Крім того, відповідно до положень ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять документу про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - № 3674-VI).

Згідно зі ст. 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2023 року у розмірі 2 684 гривні.

З огляду на зміст позовних вимог, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, а відтак позивач повинен сплатити судовий збір за подання позову в сумі 5 368,00 грн. ( 2 * 2684,00 грн.) та надати документ про його сплату.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, шляхом надання до суду:

- уточненої редакції позову або заяви із зазначенням позовних вимог, які відповідають вимогам КАС України;

- платіжного документу про сплату судового збору в сумі 5 368,00 грн.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.А. Дубровна