Справа № 380/378/23
Суддя: Сидор Наталія Теодозіївна
Дата ухвалення: 2023-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/378/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 липня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Сидор Н.Т., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана П. Сагайдачного про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана П. Сагайдачного, в якій просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо нарахування та виплати позивачу середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 19.10.2018 по 29.09.2021 на виконання судового рішення у справі №380/17835/21 у неповному розмірі;

- зобов`язати відповідача здійснити донарахування та провести виплату позивачу середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 19.10.2018 по 29.09.2021, проведеного на виконання судового рішення у справі №380/17835/21, без застосування формул зменшення та відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100.

17.01.2023 ухвалою судді відкрито провадження у цій справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Після відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п.2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п. 17 частини першої статті 4 КАС України публічною службою є, зокрема, військова служба.

За характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби (військової служби), на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Як випливає з матеріалів справи, на виконання рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 у справі №380/17835/21 перераховано на картковий рахунок позивача суму середнього заробітку у розмірі 17 850,00 грн.

З метою з`ясування розрахунку середнього заробітку представником 03.10.2022 надіслано відповідачу адвокатський запит.

У відповіді на адвокатський запит віл 06.10.2022 №6444, яка надійшла на адресу представника позивача 13.10.2022 зазначено, що відповідач при визначення суми середнього заробітку, що підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 відповідно до рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10.01.2022 у справі №380/17835/21 слід користуватись методикою її визначення, наведеною у постановах Верховного Суду від 18.07.2018 у справі №825/325/16, від 24.07.2019 у справі №805/3167/18-а та інших, а також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2020 у справі №821/1083/17 з урахуванням принципу істотності частки несвоєчасно виплачених сум порівняно із середнім заробітком.

З наведеного випливає, що про порушення свого права позивач повинен був дізнатись 13.10.2022.

Однак, до суду з цим позовом звернувся лише 04.01.2023, тобто поза межами встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України місячного строку звернення до суду.

У відповіді на відзив представник позивача зазначає, що у постанові від 11.02.2021 по справі № 240/532/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду дійшов правового висновку, що строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Крім того, Верховний Суд зазначив, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, тому відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Втім представник позивача вказує, що в межах цієї справи позивач не просить стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку з ним при звільненні, що власне було предметом та підставою позовів у зазначених вище справах де викладені висновки Верховного Суду, а звертається до суду щодо розрахунку, який проведений відповідачем із порушеннями вимог чинних нормативно-правових актів.

Саме тому, через відмінні предмет та підстави позову, висновки Верховного Суду викладені у справі №240/532/20 в частині процесуальних строків, не можуть бути застосовані у даній справі.

Притім, покликання представника позивача на відсутність підстав для застосування правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №240/532/20 не спростовує того факту, що спірні правовідносини виникли саме у зв`язку з проходженням та звільненням позивача з військової служби, що зумовлює необхідність застосування місячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що звернення до адміністративного суду з позовом після закінчення строків, установлених законом, не має безумовним наслідком повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, статтею 123 КАС України передбачено, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача є надання можливості останньому скористатись можливістю подати заяву про поновлення пропущеного строку в разі її неподання, або ж вказати інші причини поважності пропущеного строку, аніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Отже, вказані правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі (ч. 3 ст. 123 КАС України).

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у ч. 3 ст. 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Аналогічної позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 29.12.2022 у справі №120/3250/22.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, суддя вважає, що позовну заяву після відкриття провадження у справі належить залишити без руху відповідно до вимог частини 13 статті 171 КАС України.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248, 256, 294 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

позовну заяву ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана П. Сагайдачного про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Позивачу встановити в п`ятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, у спосіб подання до суду заяви (клопотання) про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 15 статті 171 КАС України якщо позивач не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовну заяву буде залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Сидор Н.Т.