Справа № 320/17617/23
Суддя: Перепелиця А.М.
Дата ухвалення: 2023-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04 липня 2023 року м. Київ № 320/17617/23

Київський окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Перепелиці А.М., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Білоцерківського районного управління поліції про визнання протиправним, скасування наказу в частині,

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Білоцерківського районного управління поліції про визнання протиправним, скасування наказу в частині, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати п.1 Наказу Начальника Білоцерківського районного управління поліції в частині оголошення догани старшому слідчому відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського РУП, старшому лейтенанту поліції Корнійчуку Валентину Івановичу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій зазначити поважні підстави, з яких строк звернення до суду було пропущено та надати належні та допустимі докази на підтвердження поважності пропущення такого строку.

На виконання вимог вказаної вище ухвали суду, представником позивача була подана до суду заява про поновлення пропущеного строку.

В обґрунтування поданої заяви, представник позивача послався на обставини того, що Кабінетом Міністрів України постановою від 09.12.2020 №1236, пунктом 1 встановлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 з 19.12.2020 до 30.06.2023 на території України карантин (зі змінами та доповненнями), тобто, на дату подачі позову та цієї заяви в Україні окрім воєнного стану також діють карантинні обмеження.

При цьому, у відповідності до п.9 Глави ХІХ Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" у КАС України внесено ряд змін, в т.ч. до Розділу VI "Прикінцеві положення" шляхом доповнення пунктом 3, яким строки, визначені ст.47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165,169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення. пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги. касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк ди такого карантину.

Таким чином, за твердженнями позивача, строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби.

На підставі викладених вище аргументів та висновків, представник позивача просив суд поновити позивачу строк на звернення до адміністративного суду з позовною заявою.

Розглянувши подану позивачем до суду заяву про поновлення пропущеного строку, перевіривши доводи та аргументи зазначені позивачем, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, суд звертає увагу, що відповідно до ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах.

Водночас, ч.3 ст.122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В той же час, суд звертає увагу, що у відповідності до приписів ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вже було встановлено судом в ухвалі про залишення позовної заяви без руху позивачем позивачем безпосередньо оскаржується п.1 Наказу Начальника Білоцерківського районного управління поліції від 24.02.2023 в частині оголошення догани старшому слідчому відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Білоцерківського РУП, старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 . Однак, суд звертає увагу, з даною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 19.04.2023 (відповідно до поштової інформації на конверті в якому надійшла позовна заява).

Щодо аргументів та доводів позивача як підстави для поновлення пропущеного строку звернення з позовною заявою до суду, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Суд погоджується з доводами позивача про продовження строку звернення до адміністративного суду на строк дії такого карантину п.3 розділу VІ "Прикінцеві положення" КАС України, у редакції Закону України № 540-IX від 30.03.2020.

Однак, в той же час, суд звертає увагу, що з 17.07.2020 набрали чинності зміни до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України відповідно до Закону від 18.06.2020 №731-ІХ, пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" якого встановлено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону №540-IX від 30.03.2020, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Таким чином, з огляду на вказане суд зауважує, що строки звернення до суду, встановлені ст.122 КАС України були продовжені з 12.03.2020 по 06.08.2020.

Таким чином суд приходить до висновку про безпідставність та необґрунтованість доводів позивача наведених у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду з позовною заявою.

Щодо посилань позивача на висновки викладені в постанові Верховного Суду від 07.09.2022 у справі №769/1136/21, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

У постанові від 07.09.2022 у справі №769/1136/21 (ЄДРСР 106190914), Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду розглянув питання додержання строку звернення АТ КБ «Приватбанк до Нетішинського міського суду Хмельницької області із позовом до фізичних осіб про стягнення заборгованості за кредитним договором. Суд касаційної інстанції у цій справі зробив правовий висновок, що останнім днем звернення до суду з позовом у межах строку позовної давності було 26.09.2020, а Закон України від 30.03.2020 №540-IX щодо продовження строків позовної давності на час дії карантину набрав чинності 02.04.2020, з огляду на встановлений Кабінетом Міністрів України карантин з 12.03.2020.

Таким чином, судом касаційної інстанції надано оцінку застосуванню строку позовної давності у цивільних правовідносинах, які врегульовані ЦК України та ЦПК України, однак у цій справі позивач звернувся із адміністративним позовом, та вказаними нормативними актами не регулюються питання строку звернення до адміністративного суду.

Суд відзначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, Європейський суд з прав людини у рішенні від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності.

Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивач звернувся до суду з порушенням тримісячного строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.122 КАС України, при цьому не навів обставин, які об`єктивно перешкоджали зверненню до суду та не залежали від волі позивача.

Проте, суд наголошує, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Частиною 2 ст.123 КАС України передбачено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому, суд звертає увагу, що при визначенні наслідків пропущення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою застосовуються правила ч.2 ст.123 КАС України та не можуть застосовуватись правила ст.121 КАС України, якими врегульовано питання поновлення, продовження або відмови в такому поновленні чи продовженні процесуального строку саме щодо вчинення окремої процесуальної дії.

Таким чином, виходячи з аналізу викладених вище обставини та наданих доказів у їх сукупності, враховуючи те, що підстави, з яких пропущено строк звернення до суду визнані судом неповажними, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви ОСОБА_2 .

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.160, 161, п.1 ч.4 ст.169, ч.8 статті 169, статтями 241-243, 248, 251 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду зазначені ОСОБА_1 .

2. Позовну заяву ОСОБА_1 - повернути.

3. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

4. Копію ухвали разом з позовною заявою і доданими до неї документами надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили згідно ст.256 КАС України з моменту її підписання суддею (суддями). Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.293-297 КАС України, протягом п`ятнадцяти днів, з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя Перепелиця А.М.