Справа № 640/21737/19
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2022-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2022 року м. Київ № 640/21737/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клименчук Н.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Комунального підприємства "Київський метрополітен" до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Київський метрополітен" (далі - Позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі - Відповідач), у якій просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу від 24.10.2019 №189.

На обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем протиправно прийнято постанову про накладення штрафу від 24.10.2019 №189.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.11.2019 відкрито провадження у справі.

Відповідачем надано відзив на позов, у якому заперечував щодо задоволення позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружним адміністративним судом міста Києва встановлено наступне.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві, на підставі доручення Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів і захисту прав споживачів, наказу від 25.09.2019 № 4636 про проведення позапланового заходу (перевірки) КП «Київський метрополітен» щодо дотримання законодавства про захист споживачів, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 та направлення від 25.09.2019 № 3715, з 01.10.2019 по 02.10.2019 проведено перевірку КП «Київський метрополітен»,

За результатами перевірки складено акт перевірки від 02.10.2019 № 4636-1, в якому зафіксовано, що суб`єктом господарювання не забезпечено доведення своєчасної інформації про умови використання продукції гр. ОСОБА_1 , чим спричинило придбання продукції, яка не має потрібних споживачеві властивостей - споживач має право розірвати договір.

За результатами проведеної перевірки встановлено порушення вимог пунктів 3, 6 частини першої та пункту 1 частини сьомої статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до звернення гр. ОСОБА_1 , останній був зацікавлений в придбанні саме електронного квитка ОСОБА_2 із зазначеними споживчими властивостями. Про відсутність електронних квитків Kyiv Smart Card в продажу на станції метро Лівобережна в касі КП «Київський метрополітен» Споживача не повідомлено. Замість цього, 06.04.2019 в касі КП споживачу продали звичайний місячний проїзний на всі види транспорту на квітень 2019, за повну вартість - 1120 грн. Про відмінність властивостей проданого проїзного документа від Kyiv Smart Card та неможливість його повернення споживача не поінформовано. Таким чином, надання споживачу недостовірної, не повної інформації про реалізовану продукцію, призвело до придбання продукції, яка не має необхідних споживачеві властивостей.

Картка Kyiv Smart Card є електронним квитком (е-квитком), який суттєво відрізняється від звичайних проїзних документів. Систему єдиного електронного квитка збудовано за абсолютно новим принципом. Фактично картка є ключем доступу до облікового запису користувача в системі, тобто користувач має можливість прив`язати її до особистого кабінету та керувати нею, відповідно має споживчі властивості притаманні більшості сучасних платіжних систем, е-квиток можна поповнювати через особистий кабінет, заблокувати в разі втрати, а передплачені поїздки перевести іншу картку та ін. Строк дії картки необмежений, в разі втрати або пошкодження є можливість заміни картки із збереженням грошей і поїздок зі старої карта.

Таким чином, в ході перевірки встановлені порушення вимог пунктів 3, 6 частини першої та пункту 1 частини сьомої статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме, суб`єктом господарювання не забезпечено доведення до відома споживача у супровідній документації, що додається до продукції, на етикетці, а також у маркуванні чи іншим способом (у доступній наочній формі) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, дані про основні властивості продукції, правила та умови ефективного і безпечного використанні продукції, інформацію щодо повернення проїзного квітка.

02.10.2019 суб`єкту господарювання винесено обов`язковий до виконання Припис № 933 про усунення порушень вимог законодавства про захист споживачів, виявлених під час проведення позапланового заходу.

В зв`язку з тим, що керівник КП «Київський метрополітен» під час проведення заходу відмовився отримати та підписати акт перевірки, акт № 4636-1 та припис від 02.10.2019 № 933 із супровідним листом від 04.10.2019 № 06.5/17388 направлено на адресу Позивача поштовим 07.10.2019, відправлення 710, Позивач отримав 08.10.2019.

Відповідачем на адресу позивача 08.10.2019 направлено повідомлення (лист 04.10.2019 № 07.3/17391) що розгляд справи про накладання стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» на 24.10.2019.

НА адресу Відповідача 17.10.2019 надійшло повідомлення про виконання припису (лист №361-143-1) яким зазначено, що Комунальним підприємством «Київський метрополітен» на виконання припису вжито наступне: в куточках інформації для пасажирів на станціях метрополітену інформацію «До уваги пасажирів» доповнено абзацом третім наступного змісту: «Повернення коштів пасажиру за проїзний квиток проводиться тільки при наявності чеку та до початку терміну дії квитка (з 22 по 30/31 число місяця), попереднього до місяця дійсності проїзного квитка. Аналогічну інформацію розміщено на офіційному сайті КП «Київський метрополітен».

У повідомленні Позивач посилається на частину 11 статті 7 Закону 877, яким передбачено, що у разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Як вбачається з матеріалів справи 24.10.2019 Відповідачем за участю представників КП «Київський метрополітен» розглянуто справу про накладання стягнень.

За результатами розгляду справи Головним управління Держпродспоживслужби в м. Києві винесено постанову про накладення стягнень № 189 від 24.10.2019, якою на КП «Київський метрополітен» накладено штраф у розмірі 336,00 грн. за відсутність необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію або продавця, що є порушенням вимог п. 7 ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів».

Відповідно до статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» № 1023-XII від 12.05.1991 (далі - Закон № 1023-XII, в редакції станом на час проведення перевірки) продукція - будь- які виріб (товар), робота чи послуга, що виготовляються, виконуються чи надаються для задоволення суспільних потреб. Споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника.

Згідно ст. 4 Закону № 1023-XII споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на: 1) захист своїх прав державою; 2) належну якість продукції та обслуговування; 3) безпеку продукції; 4) необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію державною мовою про продукцію, її кількість, якість, асортимент, її виробника (виконавця, продавця) відповідно до Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної"; 4-1) обслуговування державною мовою відповідно до Закону України "Про забезпечення функціонування української мови як державної"; 5) відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону; 6) звернення до суду та інших уповноважених державних органів за захистом порушених прав; 7) об`єднання в громадські організації споживачів (об`єднання споживачів).

Споживачі також мають інші права, встановлені законодавством про захист прав споживачів.

Споживачі зобов`язані:

1) перед початком експлуатації товару уважно ознайомитися з правилами експлуатації, викладеними в наданій виробником (продавцем, виконавцем) документації на товар;

2) в разі необхідності роз`яснення умов та правил використання товару - до початку використання товару звернутися за роз`ясненнями до продавця (виробника, виконавця) або до іншої вказаної в експлуатаційній документації особи, що виконує їх функції;

3) користуватися товаром згідно з його цільовим призначенням та дотримуватися умов (вимог, норм, правил), встановлених виробником товару (виконавцем) в експлуатаційній документації;

4) з метою запобігання негативним для споживача наслідкам використання товару - застосовувати передбачені виробником в товарі засоби безпеки з дотриманням передбачених експлуатаційною документацією спеціальних правил, а в разі відсутності таких правил в документації - дотримуватися звичайних розумних заходів безпеки, встановлених для товарів такого роду.

Відповідно до ст. 5 Закону № 1023-XII держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності. Держава створює умови для здобуття споживачами потрібних знань з питань реалізації їх прав. Захист прав споживачів здійснюють центральний орган виконавчої влади, що формує та забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, місцеві державні адміністрації, інші органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування згідно із законом, а також суди. Захист прав споживачів у сфері безпечності та якості харчових продуктів, інформування про їх властивості, у тому числі маркування, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та якості харчових продуктів.

Згідно ч.1 ст. 15 Закону № 1023-XII споживач має право на одержання необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію, що забезпечує можливість її свідомого і компетентного вибору. Інформація повинна бути надана споживачеві до придбання ним товару чи замовлення роботи (послуги). Інформація про продукцію не вважається рекламою. Інформація про продукцію повинна містити:

1) назву товару, найменування або відтворення знака для товарів і послуг, за якими вони реалізуються;

3) дані про основні властивості продукції, номінальну кількість (масу, об`єм тощо), умови використання;

4) відомості про вміст шкідливих для здоров`я речовин, які встановлені нормативно-правовими актами, та застереження щодо застосування окремої продукції, якщо такі застереження встановлені нормативно-правовими актами;

5) позначку про наявність у складі продукції генетично модифікованих організмів;

6) дані про ціну (тариф), умови та правила придбання продукції;

6-1) виробник (продавець) у разі виявлення недостовірної інформації про продукцію (якщо вона не шкодить життю, здоров`ю або майну споживача) протягом тижня вилучає цю продукцію з продажу та приводить інформацію про неї у відповідність, якщо законом чи відповідним технічним регламентом не встановлено інший порядок дій виробника (продавця) у таких випадках;

7) дату виготовлення;

8) відомості про умови зберігання;

9) гарантійні зобов`язання виробника (виконавця);

10) правила та умови ефективного і безпечного використання продукції;

11) строк придатності (строк служби) товару (наслідків роботи), відомості про необхідні дії споживача після їх закінчення, а також про можливі наслідки в разі невиконання цих дій;

12) найменування та місцезнаходження виробника (виконавця, продавця) і підприємства, яке здійснює його функції щодо прийняття претензій від споживача, а також проводить ремонт і технічне обслуговування.

Як вбачається з матеріалів справи, в позовній заяві Позивач підтверджує порушення прав споживача внаслідок продажу на станції «Лівобережна» замість єдиного проїзного квитка на всі види транспорту KYIV SMART CARD іншого проїзного документу - проїзного на всі види транспорту на квітень 2019 року за 1120 грн, а також не оскаржує факту порушень вимог пунктів 3, 6 частини першої та пункту 1 частини сьомої статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів», які встановлено за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду та зафіксовано в акті перевірки від 02.10.2019 № 4636-1.

Також Акт перевірки від 02.10.2019 року № 4636-1, який складено Відповідачем відносно Позивача, містить розділ VIII Пояснення, зауваження або заперечення щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) та цього акта. Між тим Позивачем до Акту перевірки не надано пояснень, зауважень або заперечень. Також під час перевірки не надано Відповідачу доказу доведення необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію до споживача.

З огляду на викладені обставини суд вважає, що Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві відносно Комунального підприємства "Київський метрополітен" правомірно встановило порушення вимог пунктів 3, 6 частини першої та пункту 1 частини сьомої статті 15 Закону України «Про захист прав споживачів».

Посилання Позивача на те, що Правилами користування метрополітеном, затвердженими Київською міською радою 20 січня 1995 року, не передбачено механізм (процедуру) повернення проїзних документів, суд вважає безпідставним та необгрунтованим.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись положеннями статей 52, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Н.М. Клименчук