Справа № 640/17007/22
Суддя: Шувалова Т.О.
Дата ухвалення: 2022-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2022 року м. Київ № 640/17007/22

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шувалової Т.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТРО ТРЕЙД» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТРО ТРЕЙД» (далі по тексту - ТОВ «ІНТРО ТРЕЙД») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі по тексту - ГУ ДПС у м. Києві) , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення ГУ ДПС у м. Києві від 24.06.2022 року №.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у ГУ ДПС у м. Києві були відсутні підстави для винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та притягнення позивача до відповідальності, адже в його діях відсутнє порушення пункту 11 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

Відповідач - ГУ ДПС у м. Києві надав суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та вважає їх такими, що не підлягають задоволенню, оскільки позивачем здійснено проведення розрахункової операції з продажу без зазначення найменування товару «сигарети», чим порушено вимоги п.11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року №265 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг". Зауважено, що позивач в позовній заяві жодним чином не спростовує висновок податкового органу про порушення ним вимог податкового законодавства та не наводить обґрунтованих доказів та посилань на підтвердження неправомірності винесеного податкового повідомлення-рішення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 жовтня 2022 року провадження у справі відкрито, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Наказом від 06 червня 2022 № 1760-п «Про проведення фактичних перевірок» ГУ ДПС у м. Києві на підставі підпункту 80.2.5 статті 80 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України), Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», Закону України «Про ціни та ціноутворення» також інших нормативних актів, контроль за дотриманням яких покладено на територіальні органи ДПС, наказано провести протягом червня 2022 року фактичні перевірки суб`єктів господарювання, зокрема Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтро Трейд» , адреса: м. Київ, Солом`янський район, бульвар Чоколівський, 28, тривалість перевірки 10 днів, дата початку перевірки 06 червня 2022 року, з питань дотримання порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин із працівниками (найманими особами), дотримання вимог законодавства щодо встановлених державою фіксованих цін, граничних цін та граничних рівнів торгівельної надбавки (націнки).

На виконання приписів вказаного наказу, ГУ ДПС у м. Києві видано направлення на перевірку від 08 червня 2022 року № 4979/26-15-07-07-01 та № 4980/26-15-07-07-01.

За результатом перевірки, контролюючим органом складено акт фактичної перевірки від 10 червня 2022 року 13440/26/15/07/42874472, в якому зокрема зазначено, що позивачем здійснено проведення розрахункової операції з продажу тютюнового виробу для електричного нагрівання «Heets Purple» по ціні 73,00 грн, у фіскальному чеку не зазначено найменування придбаного підакцизного товару, чим порушено вимоги п.11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (із змінами та доповненнями).

На підставі акта перевірки 24 червня 2022 року ГУ ДПС у м Києві винесене податкове повідомлення-рішення №, де за порушення пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України та пункту 7 статті 17 Закону України ««Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 5 100,0 грн.

Позивачем оскаржено податкове повідомлення-рішення від 24 червня 2022 року № в адміністративному порядку до Державної податкової служби України.

Рішенням Державною податковою службою України від 31 серпня 2022 року №10061/6/99-00-06-03-01-06, Державною податковою службою України податкове повідомлення-рішення від 23 червня 2022 року № залишено без змін, а скаргу - без задоволення.

Позивач не погоджується з діями податкового органу щодо застосування до нього штрафних (фінансових) санкцій та оскаржив податкове повідомлення-рішення від 24 червня 2022 року № до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами, суд зазначає наступне.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (п. 75.1.3 статті 75 ПК України).

Відповідно до пункту 80.1 статті 80 ПК України фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Абзацами 1-4 підп. 81.1 статті 81 ПК України встановлено, що посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, реквізити наказу про проведення відповідної перевірки, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) або об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посада та прізвище посадової (службової) особи, яка проводитиме перевірку. Направлення на перевірку у такому випадку є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, що скріплений печаткою контролюючого органу; копії наказу про проведення перевірки, в якому зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Таким чином, у посадових осіб контролюючого органу виникає право на проведення документальної планової/позапланової виїзної перевірки, фактичної перевірки за сукупності двох умов: наявності визначених законом підстав для її проведення (правова підстава) та надіслання/пред`явлення оформлених відповідно до вимог ПК України направлення і наказу на проведення перевірки, а також службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки (формальна підстава).

Так, працівниками ГУ ДПС у місті Києві на підставі статті 20, п.п.80.2.2, п.п.80.2.5 статті 80 ПК України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (із змінами) відповідно до наказу Головного управління ДПС у м. Києві від 06.06.2022 року № 1760-п "Про проведення фактичних перевірок" було проведено фактичну перевірку кіоску, де здійснює діяльність ТОВ "Інтро Трейд" з питань дотримання вимог діючого законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку.

Позивач в позовній заяві зазначив на невідповідність наказу відповідача від 06 червня 2022 № 1760-п "Про проведення фактичних перевірок" вимогам законодавства, оскільки підстава для проведення перевірки має буди окремо зазначена в наказі і її треба відрізняти від її нормативного обґрунтування.

Водночас, суд звертає увагу, що в наказі окрім нормативної підстави також зазначено підставу для проведення перевірки - доповідна записка управління контролю за розрахунковими операціями від 06 червня 2022 року № 513/26-15-07-07-00/12.

Таким чином, доводи позивача є помилковими, а наказ на проведення фактичних перевірок відповідають нормам податкового законодавства.

Як наслідок, доводи щодо недопустимості використання акту перевірки як доказу є необґрунтованими.

Щодо доводів позивача про розрахунок податковим перевіряючим за власні кошти контрольно розрахункової операції під час проведення перевірки суд зазначає, що жодним законодавчим та нормативним документом не визначене порядок проведення контрольних розрахункових операцій та виділення коштів на їх проведення.

Як зазначалось вище, відповідачем встановлено порушення проведення розрахункової операції з продажу підакцизного товару тютюнового виробу для електричного нагрівання «Heets Purple» за ціною 73,00 грн з роздрукуванням та видачею фіскального чека, у якому не зазначено найменування підакцизного товару, чим порушено вимоги п.11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (із змінами та доповненнями).

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначені Законом України від 06.07.1995 № 265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (далі - Закон № 265/95-ВР).

Так відповідно до приписів пункту 11 статті 3 Закону №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані:

- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) (із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів), цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Пунктом 7 статті 17 Закону № 265/95-ВР визначено, зокрема, що за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі трьохста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через РРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорїї згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Пунктом 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13), визначено, що обов`язковими реквізитами фіскального касового чеку на товари (послуги), є:найменування суб`єкта господарювання (рядок 1); назва господарської одиниці - найменування, яке зазначене в документі на право власності або користування господарською одиницею і відповідає довіднику "Типи об`єктів оподаткування" та повідомлене ДПС формою 20-ОПП (рядок 2); адреса господарської одиниці - адреса, яка зазначена в документі на право власності чи користування господарською одиницею (назва населеного пункту, назва вулиці, номер будинку/офісу/квартири) та повідомлена ДПС формою 20-ОПП (рядок 3); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- індивідуальний податковий номер платника ПДВ, який надається згідно з Кодексом; перед номером друкуються великі літери "ПН" (рядок 4); для СГ, що не є платниками ПДВ,- податковий номер або серія та номер паспорта / номер ID картки (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовились від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відповідну відмітку в паспорті), перед яким друкуються великі літери "ІД" (рядок 5); якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру,- кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги) (рядок 6); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 7); цифрове значення штрихового коду товару (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством, а у разі непередбачення - за бажанням платника) (рядок 8); цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством) (рядок 9); назва товару (послуги), вартість, літерне позначення ставки ПДВ (рядок 10); ідентифікатор еквайра та торгівця або інші реквізити, що дають змогу їх ідентифікувати (рядок 11); ідентифікатор платіжного пристрою (рядок 12); сума комісійної винагороди (у разі наявності) (рядок 13); вид операції (рядок 14); реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери "ЕПЗ" (рядок 15); напис "ПЛАТІЖНА СИСТЕМА" (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16); підпис касира (якщо це передбачено правилами платіжної системи), перед яким друкується відповідно напис "Касир" (рядок 17); підпис держателя електронного платіжного засобу (платіжної картки) (якщо це передбачено правилами платіжної системи) в окремих рядках, перед якими друкуються відповідно написи "Касир" та "Держатель ЕПЗ" (рядок 18); позначення форми оплати (готівкою, електронним платіжним засобом, у кредит, тощо), суму коштів за цією формою оплати та валюту операції (рядок 19); загальна вартість придбаних товарів (отриманих послуг) у межах чека, перед якою друкується слово "СУМА" або "УСЬОГО" (рядок 20); для СГ, що зареєстровані як платники ПДВ,- окремим рядком літерне позначення ставки ПДВ, розмір ставки ПДВ у відсотках, загальну суму ПДВ за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкуються великі літери "ПДВ" (рядок 21); для СГ роздрібної торгівлі, що здійснюють реалізацію підакцизних товарів та зареєстровані платниками акцизного податку (СГ, що зареєстровані платниками іншого податку, крім ПДВ),- окремим рядком літерне позначення, розмір ставки такого податку, загальна сума такого податку за всіма зазначеними в чеку товарами (послугами), на початку рядка друкується назва такого податку (рядок 22). У реквізиті "Акцизний податок" його назва наводиться згідно з Кодексом. За потреби дозволяється використовувати скорочення; заокруглення (рядок 23); до сплати (рядок 24); фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, дату (день, місяць, рік) та час (година, хвилина, секунда) проведення розрахункової операції (рядок 25); QR-код, який містить у собі код автентифікації повідомлення (МАС) цього чеку, дату і час здійснення розрахункової операції, фіскальний номер касового чека / фіскальний номер електронного касового чека, суму розрахункової операції, фіскальний номер РРО / фіскальний номер ПРРО) (рядок 26); для касового чека, що створюється програмним реєстратором розрахункових операцій: позначку щодо режиму роботи (офлайн/онлайн), в якому створений касовий чек програмним реєстратором розрахункових операцій (рядок 27), контрольне число, сформоване в режимі офлайн (рядок 28); заводський номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ЗН". Заводський номер для програмних реєстраторів розрахункових операцій не зазначається (рядок 29); фіскальний номер реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН" або фіскальний номер програмного реєстратора розрахункових операцій, перед яким друкуються великі літери "ФН ПРРО" (рядок 30); напис "ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК" та графічне зображення найменування або логотипу виробника (рядок 31).

За відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу І Положення № 13).

Таким чином, у разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовується відповідальність у вигляді фінансових санкцій, передбачених пунктом 7 статті 17 №265/95-ВР триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (5 100,00 грн).

В даних спірних правовідносинах проведеною перевіркою встановлено порушення: на виданому фіскальному чеку №0138591 не зазначається найменування придбаного підакцизного товару. Тобто спірним у даному випадку є незазначення найменування товару.

Як встановлено під час розгляду справи та підтверджується матеріалами справи, згідно фіскального чеку продажу від 08.06.2022 року позивачем було реалізовано товар «Heets Purple» за ціною 73,00 грн за шт.

Дослідивши наданий податковим органом фіскальний чек, суд зазначає, що останній містить найменування товару «Heets Purple» та код УКТ ЗЕД , який також відображає найменування товару, оскільки код УКТ ЗЕД це - «тютюновмiснi вироби для електричного нагрiвання (ТВЕН) за допомогою пiдiгрiвача з електронним управлiнням», що дозволяє ідентифікувати товар, який реалізується.

Суд зауважує, що Податковий кодекс України (п.п.215.3.2 п.215.3 статті 215) термін «сигарети» та «тютюновмiснi вироби для електричного нагрiвання (ТВЕН) за допомогою пiдiгрiвача з електронним управлiнням» відносить до опису продукції і не визначає його як найменування товару, тому доводи відповідача у відзиві на позовну заяву є необгрунтованими.

Отже, фіскальний чек містить найменування підакцизного товару - «Heets Purple» та код УКТ ЗЕД , тому доводи відповідача щодо незазначення найменування підакцизного товару у фіскальному чеку спростовуються наявними у справі доказами.

Викладене свідчить про відсутність порушень позивачем приписів п.11 статті 3 Закону України від 06.07.1995 року № 265 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" (із змінами та доповненнями).

Відповідно до норм частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав суду достатніх і беззаперечних доказів на обґрунтування своєї позиції та не довів правомірності спірного рішення.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 24 червня 2022 року № про застосування до позивача штрафних санкцій в сумі 5 100,00 грн є протиправним та підлягає скасуванню, а адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України на користь позивача підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача всі здійсненні ним судові витрати.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТРО ТРЕЙД» (01011, вул. Панаса Мирного 11, місто Київ, ) до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, вул. Шолуденка 33/19, місто Київ, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 24 червня 2022 року №.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТРО ТРЕЙД» (01011, вул. Панаса Мирного 11, місто Київ, ) судовий збір у розмірі 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, вул. Шолуденка 33/19, місто Київ, ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяті днів з дня складання повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення складено та підписано 14 грудня 2022 року.

Суддя Т.О. Шувалова