Справа № 260/3133/23
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2023-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 липня 2023 рокум. Ужгород№ 260/3133/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання Рошко Л.М.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 не з`явився;

відповідач Головне управління ДПС у Закарпатській області представник Ліуш Богдан Богданович,

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

01 травня 2023 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, Ужгород, вул. Волошина,52, код ЄДРПОУ ВП 44106694), в якому просить суд: "1. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП: 44106694, 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Волошина Августина, 52,) у зв`язку з несписанням в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) безнадійного податкового боргу по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки (код платежу: 18010200), який виник на підставі податкового повідомлення - рішення №10082-17 від 16.06.2015 на суму 10608,2 грн., податкового повідомлення - рішення №1240-17 від 09,06.2016 на суму 1608,25 грн., податкового повідомлення - рішення №12305-09 від 20.06.2017 на суму 28748,71 грн., податкового повідомлення - рішення №0-0714 від 20.04.2018 на суму 29352,64 грн.; 2. Визнати неправомірними дії Головного управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП: 44106694,88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Волошина Августина, 52,) із зарахування коштів на погашення безнадійного податкового боргу, який виник на підставі податкового повідомлення - рішення №10082-17 від 16.06.2015 на суму 10608,2 грн., податкового повідомлення - рішення №1240-17 від 09.06.2016 на суму 1608,25 грн., податкового повідомлення - рішення №12305-09 від 20,06.2017 на суму 28748,71 грн., податкового повідомлення - рішення №0-0714 від 20.04.2018 на суму 29352,64 грн.; 3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП: 44106694,88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Волошина Августина, 52,) списати ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) пеню, нараховану на погашений безнадійний податковий борг, який виник на підставі податкового повідомлення - рішення №10082-17 від 16.06.2015, податкового повідомлення - рішення №1240-17 від 09.06.2016, податкового повідомлення - рішення №12305-09 від 20.06.2017, податкового повідомлення - рішення №0-0714 від 20.04.2018; 4. Зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ ВП: 44106694, 88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Волошина Августина, 52,) внести відповідні зміни до даних обліку інформаційних систем ДПС, інтегрованої картки платника ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки (код платежу: 18010200) з урахуванням неправомірності зарахування коштів на погашення безнадійного податкового боргу, який виник на підставі податкового повідомлення - рішення №10082-17 від 16.06.2015, податкового повідомлення - рішення №1240-17 від 09.06.2016, податкового повідомлення - рішення №12305-09 від 20.06.2017, податкового повідомлення - рішення №0-0714 від 20.04.2018.".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній справі.

Відповідно до статті 173 частини 1 КАС України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

23 травня 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представником відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущено шестимісячний строк для звернення до суду з позовними вимогами про визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо несписання безнадійного податкового боргу (а.с.а.с. 75-79).

26 травня 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до яких представник зазначив, що про порушення прав в частині несписання відповідачем в інтегрованій картці позивача безнадійного податкового боргу позивач довідався проаналізувавши відомості та документи отримані від відповідача листом від 14 квітня 2023 року у відповідь на адвокатський запит. Обставинами, які зумовили необхідність звернення з адвокатським запитом до відповідача слугувало те, що на виконання рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року № 260/4831/22 про стягнення з ОСОБА_1 88649,87 грн. податкового боргу по податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, ОСОБА_1 добровільно сплатив до бюджету сукупно 83158,55 грн. з цього податку. Окрім того, зазначив, що відповідач не враховує нормативно встановленого обов`язку самого відповідача здійснити процедуру списання такого безнадійного податкового боргу яка не співпадає в часі з моментом набуття боргом статусу безнадійного (а.с.а.с. 83-85).

Позивач та його представник у підготовче засідання не з`явилися, хоча судом вживалися заходи щодо їх виклику, що передбачені Главою 7 Розділу I КАС України.

04 липня 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання ОСОБА_2 , який є представником ОСОБА_1 , яким просить суд відкласти підготовче засідання у зв`язку з перебуванням у відрядженні.

Статтею 181 частиною 2 КАС України визначені причини відкладення судом підготовчого засідання. Зокрема, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку в випадках, визначених статтею 205 частиною 2 пунктами 1-3, 5 КАС України та в інших випадках, коли питання, визначені статтею 180 частиною 2 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

Згідно з статтею 205 частини 3 пунктів 1 та 2 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), незалежно від причин неявки.

Суд, враховуючи наявність достатньої кількості доказів у справі, а також скорочені строки розгляду вказаної справи, наявність правової позиції учасників справи щодо спірних правовідносин судом вирішено проводити підготовче засідання у відсутності позивача та його представника. Відповідна ухвала зафіксована у протоколі судового засідання.

В підготовчому засіданні представник відповідача підтримав вказане клопотання, просив задовольнити з підстав наведених у ньому.

Вирішуючи питання про обґрунтованість клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступного.

Згідно матеріалів справи за позивачем рахуються податкові зобов`язання з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, які виникли на підставі податкових повідомлень-рішень: № 10082-17 від 16 червня 2015 року на суму 10608,2 грн; № 1240-17 від 09 червня 2016 року на суму 1608,25 грн; № 12305-09 від 20 червня 2017 року на суму 28748,71 грн; № 0-0714 від 20 квітня 2018 року на суму 29352,64 грн; № 0-0714 від 17 квітня 2019 року на суму 26012,8 грн; № 0-0701 від 15 квітня 2020 року на суму 36352,23 грн; № 0-0701 від 21 квітня 2021 року на суму 26284,84 грн; № 1-0701 від 21 вересня 2022 року на суму 26632,24 грн.

З указаних податкових повідомлень-рішень позивач виокремлює чотири, кінцевими термінами сплати зобов`язань по податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки вважає наступні дати: 29 серпня 2015року за податковим повідомленням-рішенням № 10082-17 від 16 червня 2015 року на суму 10608,20 грн; 29 серпня 2016 року за податковим повідомленням-рішенням №1240-17 від 09 червня 2016 року на суму 1608,25 грн; 29 серпня 2017 року за податковим повідомленням-рішенням № 12305-09 від 20 червня 2017 року на суму 28748,71 грн.; 02 листопада 2018 року за податковим повідомленням-рішенням № 0-0714 від 20 квітня 2018 на суму 29352,64 грн.

З матеріалів справи вбачається, що 01 травня 2023 року позивач звернувся до суду з позовною заявою, зокрема про визнання протиправною бездіяльність відповідача, яка виразилася у нездійсненні списання безнадійного податкового боргу та списання безнадійного податкового боргу і пені, нарахованої на суму безнадійного податкового боргу.

Відповідно до статті 122 частини 2 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У поданому до суду клопотанні відповідач визнав, що встановлений нормами Податкового кодексу України строк давності щодо спірного податкового боргу позивача вже минув, а відтак такий, відповідно до положень статей 101 та 102 Податкового кодексу України, є безнадійним і ГУ ДПС у Закарпатській області не має права ініціювати стягнення таких коштів. Проте вважає, що оскільки позивач після спливу 1095 днів з періоду виникнення податкового боргу не оскаржив до суду бездіяльність контролюючого органу щодо не проведення списання такої заборгованості, то на даний момент таким правом не наділений.

Оцінюючи зазначені доводи відповідача та наявність підстав для залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України від 02.12.2010 року № 755-VI, із змінами і доповненнями (далі - ПК України).

Порядок, умови та підстави для списання безнадійного податкового боргу визначено положеннями статті 101 ПК України.

Так, за змістом статті 101 пункту 101.1 ПК України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

Відповідно до статті 101 пункту 101.5 ПК України, контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу.

Механізм списання безнадійного податкового боргу визначено Порядком списання безнадійного податкового боргу платників податків, затвердженим наказом Міністерства доходів і зборів України від 10 жовтня 2013 року № 577 (далі Порядок № 577).

Відповідно до пункту 3.1 Порядку № 577, визначення сум безнадійного податкового боргу, що підлягає списанню органами доходів і зборів, здійснюється на підставі даних інформаційних систем органів доходів і зборів станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

Згідно із пунктами 4.3-4.5 Порядку № 577 в інших випадках, передбачених пунктами 1, 2, 3, 5 пунктом 2.1 розділу II цього Порядку № 577, орган доходів і зборів здійснює процедури щодо проведення списання безнадійного податкового боргу відповідно до вимог пункту 4.2 цього розділу. Структурний підрозділ органу доходів і зборів, до функцій якого належить списання безнадійного податкового боргу, здійснює таке списання щокварталу протягом двадцяти календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку, передбаченого для подання податкової декларації (розрахунку) за звітний (податковий) квартал. Рішення про списання безнадійного податкового боргу вноситься до ІС не пізніше наступного робочого дня після підписання такого рішення.

Отже, списання безнадійного податкового боргу, в тому числі податкового боргу, стосовно якого минув строк давності у 1095 днів, здійснюється контролюючим органом самостійно на підставі даних автоматизованої інформаційної системи станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

Аналогічний правовий висновок викладено і в постановах Верховного Суду від 04 вересня 2018 року (справа №813/4430/16), від 09 липня 2019 року (справа №0240/2269/18-а) та від 23 грудня 2019 року (справа №813/3277/18).

Відповідач не заперечує, що визначений статтею 102 ПК України строк давності за спірним податковим боргом минув. Поряд з тим, станом на день звернення позивача з даним позовом до суду, така заборгованість контролюючим органом списана не була.

Розглядаючи заявлене клопотання про залишення позову без розгляду в контексті звернення позивача до суду з оскарженням такої бездіяльності поза межами 1095 днів місяців (як заявляє відповідач), суд бере до уваги те, що норми ПК України не передбачають можливість зміни статусу податкового боргу, визнаного безнадійним, в залежності від факту оскарження платником податків бездіяльності контролюючого органу щодо не проведення списання такого.

Тобто у разі, якщо податковий борг підпадає під визначення "безнадійний" та критерії, що встановлені для його списання, контролюючий орган не може бути повторно наділений правом на стягнення такого у разі не оскарження платником податків бездіяльності щодо його списання.

В спірних правовідносинах позивач оскаржує саме бездіяльність контролюючого органу щодо не проведення списання податкового боргу, що на його думку є безнадійним.

Під бездіяльністю розуміється пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи чи інтереси фізичних або юридичних осіб, в тому числі не прийняття рішення у випадках, коли таке рішення повинно бути прийнято відповідно до вимог закону. Сама по собі бездіяльність це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Верховного Суду у постанові від 01 квітня 2021 року у справі № 280/4453/18 дійшов правового висновку про те, що проступок, пов`язаний із триваючим безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом, визнається триваючим порушенням. Триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону.

Тобто в даному випадку бездіяльність контролюючого органу щодо несписання безнадійного податкового боргу є триваючим правопорушенням. Тому оскільки присічного строку, з настанням якого держава може вважатися вільною від виконання відповідного обов`язку, не існує, то в даному випадку триваюче правопорушення у вигляді протиправної бездіяльності податкового органу припиняється з моменту виконання обов`язку щодо списання безнадійного податкового боргу, у разі, якщо такий відповідає встановленим законодавству критеріям.

З огляду на що суд вважає, що право платника податку на оскарження протиправної бездіяльності органу не можна визнавати його обов`язком, як не може вважатись законним наслідком його незастосування (нереалізації) - припинення самого існування права. Отже, незвернення до суду протягом певного часу з оскарженням бездіяльності контролюючого органу щодо несписання безнадійної податкової заборгованості не призводить до втрати платником податку такого права, оскільки в протилежному випадку таке буде суперечити самій суті "безнадійного податкового боргу".

Суд вважає, що строк звернення до суду існує не для того, щоб надавати можливість суб`єкту владних повноважень уникнути відповідальності. Триваюче право повинно бути захищено, а триваюче порушення - припинено, тобто протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень може бути оскаржена до суду в будь-який час за весь період, протягом якого вона триває. У протилежному випадку - суб`єкт владних повноважень отримав би легітимацію з боку держави у формі забезпечення можливості зловживання правом та безкінечне продовження протиправної поведінки з огляду на відсутність дієвого механізму спонукання до виконання обов`язку.

У справі "Лелас проти Хорватії" Європейський суд з прав людини звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Також на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (справа "Тошкуце та інші проти Румунії") і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах.

У справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Вказане узгоджується також з правовим висновком Верховного Суду, наведеним у постанові від 26 січня 2023 року у справі №200/9654/21.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що у задоволенні клопотання відповідача слід відмовити.

Керуючись статтями 122,123,183, 240, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Закарпатській про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 05 липня 2023 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було складено 06 липня 2023 року.

СуддяС.Є. Гаврилко