Справа № 340/4024/23
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

07 липня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/4024/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Віктора Чміленка, 41, )

про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 у червні 2023 року звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ по особовому складу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року в частині призначення його дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області.

Разом з позовною заявою позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій вказав, що 18.10.2021 року за день до виходу з відпустки його було повідомлено про переведення на іншу посаду та в іншу місцевість, без його згоди. Офіційно він ознайомився з оскаржуваним наказом №449 о/с від 13.10.2021 року про своє переміщення лише 16.11.2021 року. Зважаючи на протиправність цього наказу, з метою досудового вирішення спору він 19.10.2021 року та 10.11.2021 року подавав рапорти до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та голови Національної поліції України щодо скасування наказу про своє переміщення. Останню відповідь він отримав поштою 24.11.2021 року, тож відповідно до вимог частини 4 статті 122 КАС України мав право звернутись до суду у тримісячний строк після отримання цієї відповіді, тобто до 24.02.2022 року. До суду у справі №340/10139/21 він звернувся вже 08.12.2021 року, тобто в межах строку, установленого частинами 4, 5 статті 122 КАС України. Третій апеляційний адміністративний суд у справі №340/10139/21 безпідставно залишив без розгляду його позов про скасування спірного наказу. Після того, як Верховний Суд відмовив у відкритті касаційного провадження за його касаційними скаргами на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.08.2022 року у справі №340/10139/21, він у грудні 2022 року звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду із заявою про зміну предмета позову в адміністративній справі №340/1237/22, в якій просив визнати протиправним та скасувати спірний наказ №449 о/с від 13.10.2021 року. Однак ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.01.2023 року у справі №340/1237/22, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.04.2023 року, таку заяву було повернуто. Ухвалою Верховного Суду від 29.05.2023 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за його касаційною скаргою на зазначені судові рішення. Посилаючись на ці обставини, позивач просить суд визнати поважними причини пропуску ним строку звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою судді від 19.06.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з тим, що вона подана з пропуском строку звернення до суду, а підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення цього строку, визнані неповажними. Позивачу надано 10-денний строк для подання до суду заяви з наведенням інших підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом.

Позивач отримав цю ухвалу 24.06.2023 року та на її виконання подав заяву про поновлення строку звернення до суду. У цій заяві позивач вказав, що з моменту видання спірного наказу №449 о/с від 13.10.2021 року і до 16.11.2021 року він не був з ним ознайомлений під підпис та не володів інформацією про причини свого переміщення, про реквізити наказу, а відтак не міг оскаржити його до адміністративного суду. Про фактичне існування цього наказу йому стало відомо лише 16.11.2021 року, коли йому було вручено копію витягу з цього наказу. Наполягав, що можливість досудового порядку вирішення спору передбачена частиною 7 статті 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, згідно з якою наказ, відданий (виданий) з порушенням вимог закону або з перевищенням повноважень, є недійсним та підлягає скасуванню прямим керівником. Тож він скористався цим порядком та подавав рапорти про скасування незаконного наказу, а у період з 19.10.2021 року по 24.11.2021 року очікував на результати їх розгляду. Оскільки цей наказ не був скасований керівником, позивач 08.12.2021 року вперше звернувся до суду (справа №340/10139/21). Також вказував, що судді Третього апеляційного адміністративного суду та Верховного Суду, які переглядали судові рішення у справах №340/10139/21 та №340/1237/22 за його позовами, позбавили його права на справедливий суд, тож він подав до Вищої ради правосуддя скарги щодо вчинення ним дисциплінарного проступку.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Статтею 122 КАС України установлені строки звернення до адміністративного суду та передбачено таке:

1. Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

2. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

3. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

4. Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

5. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині 2 статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України, і цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У постанові від 05.02.2020 року у справі №9901/425/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у випадку, коли особа вважає, що її права при прийнятті, проходженні або звільненні з публічної служби були порушені, вона має право звернутися до суду у більш стислі строки, ніж на загальних підставах. Звернення до суду з пропуском цього строку за відсутності поважних причин позбавляє таку особу права захисту у судовому порядку.

З цим позовом, який стосується проходження публічної служби, позивач звернувся до суду 14.06.2023 року, значно пропустивши місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

У статті 123 КАС України передбачені такі наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду:

1. У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

2. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

3. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

4. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною 2 статті 123 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 8 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Предметом спору є законність наказу начальника ГУ НП в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року, яким відповідно до статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, капітана поліції ОСОБА_1 з 19.10.2021 року призначено дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУ НП в Кіровоградській області та звільнено з посади інспектора сектору реагування патрульної поліції відділення поліції №1 (м. Мала Виска) Новоукраїнського РВП ГУ НП в Кіровоградській області.

Суд установив, що ОСОБА_1 раніше, а саме 08.12.2021 року, вже звертався до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди. У тому позові він також заявляв вимогу про визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року в частині переміщення його по службі.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.12.2021 року в адміністративній справі №340/10139/21 позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

На виконання цієї ухвали ОСОБА_1 22.12.2021 року подав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій вказав, що про своє переміщення в іншу місцевість на іншу посаду він дізнався 18.10.2021 року, а з наказом №449 о/с від 13.10.2021 року був офіційно ознайомлений лише 16.11.2021 року. Керуючись нормами Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", з метою досудового вирішення спору він 19.10.2021 та 10.11.2021 року подавав рапорти до керівництва Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області та Національної поліції України про скасування цього наказу як незаконного і у період з 19.10.2021 року по 24.11.2021 року очікував результати розгляду своїх звернень. Тож на підставі частини 4 статті 122, частини 6 статті 161 КАС України просив поновити йому строк звернення до суду.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 року про відкриття провадження в адміністративній справі №340/10139/21 за заявою ОСОБА_1 поновлено йому строк звернення до адміністративного суду.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 року в адміністративній справі №340/10139/21 позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ по особовому складу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №1724 від 19.11.2021 року "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського РВП ГУНП в Кіровоградській області". Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Кіровоградській області нарахувати та виплатити грошове забезпечення за період з 19.10.2021 року по 31.01.2022 року. У задоволені решти позовних вимог відмовлено.

Проте постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08.08.2022 року за апеляційною скаргою відповідача рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.03.2022 року у справі №340/10139/21 скасовано. Позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року в частині призначення капітана поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції відділення поліції №2 (смт. Добровеличківка) Новоукраїнського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області залишено без розгляду. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Верховний Суд ухвалами від 06.10.2022 року, від 16.11.2022 року відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційними скаргами ОСОБА_1 на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 08.08.2022 року у справі №340/10139/21.

Позивач звернувся до суду з цим позовом повторно, посилаючись на частину 4 статті 240 КАС України, якою передбачено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Частиною 3 статті 9 КАС України передбачено, що кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання верховенства права, а точніше, одного з його елементів - правової визначеності.

Законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно-правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: (1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; (2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; (3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; (4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретного органу, особи (або осіб) щодо неї.

День, коли особа дізналася про порушення свого права - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких вона мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись". Під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Право на звернення до суду з позовом виникає, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що про оскаржуваний наказ та його зміст позивач достеменно знав 19.10.2021 року та, не погоджуючись із ним, тоді ж подав начальнику ГУ НП в Кіровоградській області рапорт про незгоду зі своїм переміщенням по службі та переведенням в іншу місцевість, вказуючи про порушення вимог статті 32 КЗпП України та Закону України "Про Національну поліцію".

Отже саме 19.10.2021 року слід вважати днем, коли позивач дізнався про порушення своїх прав та інтересів цим наказом.

За правилами обчислення процесуальних строків, передбаченими статтею 120 КАС України, перебіг місячного строку звернення до суду з позовом про оскарження цього наказу розпочався 20.10.2021 року, а закінчився 22.11.2021 року. У цей строк позивач повинен був вчинити дії, пов`язані з підготовкою позовної заяви, та подати її до суду.

Суд зазначає, що обставини оскарження позивачем наказу ГУ НП в Кіровоградській області №449 о/с від 13.10.2021 року та поважність причин пропуску ним строку звернення до суду досліджувалися в адміністративній справі №340/10139/21.

Третій апеляційний адміністративний суд у постанові від 08.08.2022 року у справі №340/10139/21 надав оцінку доводам позивача про те, що він скористався правом досудового врегулювання спору та у період з 19.10.2021 року по 24.11.2021 року очікував результати розгляду своїх рапортів, та відхилив їх, вказавши, що Законом України "Про Національну поліцію" не передбачена ані можливість досудового порядку вирішення спору, ані визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, тож до спірних правовідносин не можуть бути застосовані норми частини 4 статті 122 КАС України. Суд апеляційної інстанції установив, що позивач пропустив передбачений частиною 5 статті 122 КАС України місячний строк звернення до суду з позовною вимогою про оскарження наказу №449 о/с від 13.10.2021 року, а викладений в ухвалі Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.12.2021 року висновок про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним. Суд апеляційної інстанції не знайшов інших підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з вимогами про визнання протиправним та скасування наказу №449 о/с від 13.10.2021 року, а тому залишив позов ОСОБА_1 у цій частині без розгляду на підставі частини 1 статті 319 КАС України, пославшись на частину 4 статті 123, пункт 8 частини 1 статті 240 КАС України.

Відповідно до частини 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Спір за цим позовом є тотожним спору у справі №340/10139/21, оскільки він виник між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Позивач у цій справі не вказав про наявність інших обставин, які об`єктивно унеможливлювали/ускладнювали його звернення до суду з позовом про оскарження наказу №449 о/с від 13.10.2021 року у місячний строк, та не надав нових доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду за той період, крім тих, які були досліджені судом у справі №340/10139/21.

Доводи позивача про порушення Третім апеляційним адміністративним судом у справі №340/10139/21 норм процесуального права в частині визначення початку перебігу строку звернення до суду з вимогою про скасування наказу №449 о/с від 13.10.2021 року та безпідставне залишення його позову без розгляду зводяться до незгоди з висновками суду апеляційної інстанції щодо застосування норм статей 122, 123 КАС України та до переоцінки доказів, яким була надана оцінка судом апеляційної інстанції у постанові від 08.08.2022 року, що набрала законної сили.

Суд вважає, що повторне подання позивачем цього позову є порушенням фундаментальних аспектів верховенства права - принципу правової визначеності, що передбачає дотримання принципу res judicata - принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Поведінка позивача після ухвалення Третім апеляційним адміністративним судом постанови від 08.08.2022 року у справі №340/10139/21 про залишення без розгляду його позову свідчить, що у період вересня - грудня 2022 року він намагався ініціювати вирішення по суті спору про скасування наказу №449 о/с від 13.10.2021 року, шляхом оскарження цієї постанови суду у касаційному порядку та зміни позовних вимог в іншій справі за його позовом, яка перебуває у провадженні Кіровоградського окружного адміністративного суду (справа №340/1237/22).

Проте ці обставини не мають правового значення для вирішення питання про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду з цим позовом, оскільки у спірних правовідносинах цей стислий місячний строк закінчився ще 22.11.2021 року, а позивач без поважних причин пропустив його при першому зверненні до суду у грудні 2021 року у справі №340/10139/21, що встановлено постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 08.08.2022 року, яка набрала законної сили.

Суд зазначає, що за нормами Кодексу адміністративного судочинства України подання позову не зупиняє та не перериває перебігу строку звернення до адміністративного суду, а подання позову із процесуальними порушеннями, що стало підставою для залишення позовної заяви без розгляду чи повернення позовної заяви, не свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

Позивач не довів існування об`єктивно непереборних обставин, які не залежали від його волевиявлення та були пов`язані з дійсними істотними перешкодами/труднощами для своєчасного звернення до суду за захистом своїх прав у встановлений законом строк або у максимально короткий термін після закінчення цього строку.

Тож суд прийшов до висновку, що позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду з цим позовом, а підстави, наведені ним у заявах про поновлення цього строку, не є поважними, тому позовну заяву згідно з ч.2 ст.123, п.9 ч.4 ст.169 КАС України слід повернути.

Керуючись статтями 123, 169, 248, 256, 294, 295 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 повернути.

Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та усіма доданими до неї документами.

Копію позовної заяви залишити у суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ