Справа № 752/16738/22
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2023-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

06 липня 2023 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Оксененко О.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, встановленим статтями 286, 295 та 298 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме: пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини четвертої статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Проте, в абзаці другому частини першої статті 295 КАС України зазначено, що якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи статті 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Із матеріалів справи вбачається, що апелянт оскаржує рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року. В матеріалах справи наявна довідка про доставку оскаржуваного рішення на електронну адресу позивача (а.с. 92) 16 травня 2023 року о 13:57:22, проте підтвердження отримання даного листа позивачем в матеріалах справи відсутнє.

В той же час, в апеляційній скарзі скаржник зазначає, що рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року отримав 18 травня 2023 року, на підтвердження чого, надає суду завірену копію оскаржуваного рішення. Однак апеляційна скарга на дане рішення подана до суду апеляційної інстанції лише 06 червня 2023 року, тобто з пропуском 10-денного строку, передбаченого КАС України.

У тексті апеляційної скарги міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, перевіривши яке, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що через введення на території України військового стану та з огляду на масові обстріли території України у травні 2023 року, апелянт, перебуваючи у стресовому стані, був позбавлений можливості подати вчасно апеляційну скаргу.

При цьому, скаржник звертає увагу на те, що сплата судового збору була здійснена 22 травня 2023 року, що свідчить про вчинення ним активних дій, спрямованих на вчасну реалізацію апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції.

Однак, суд зауважує, що введення на території України воєнного стану та ускладнення повсякденного життя громадян не зупинило перебігу процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку.

Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Так, статтею 44 КАС України передбачено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6-7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеною правовою нормою КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього апелянт, як особа, що бере участь у розгляді справи в якості позивача, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством щоб бути обізнаним з результатом розгляду справи.

У свою чергу, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (рішення у справі «Пономарьов проти України». Внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (рішення у справі «Шишков проти Росії».

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Приведення апеляційної скарги у відповідність з вимогами КАС України, є процесуальним обов`язком сторони, яка не погоджується з судовими рішеннями, і для його виконання процесуальний закон встановлює достатній строк - десять днів з дня складення повного тексту оскаржуваного судового рішення (з дня отримання копії судового рішення).

Як вказує апелянт, у травні 2023 року зі сторони Росії у зв`язку з військовою агресією проти України був здійснений масований обстріл ракетами і дронами території України.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що вказана ситуація жодним чином не вплинула на роботу НАК «Укренерго», тому останнім, у порівнянні з зимовим періодом 2022-2023 року, не було запроваджено для населення жодних обмежень споживання електроенергії, та планові, стабілізаційні, аварійні відключення не відбувалися.

Відтак, у позивача з 19 травня 2023 року (наступного дня за днем отримання повного тексту рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року) було достатньо часу для належної організації апеляційного оскарження такого рішення, враховуючи правову обізнаність щодо скорочених строків розгляду у такій категорії справ щодо притягнення осіб до адміністративної відповідальності.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судових рішень в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин, а тому клопотання про поновлення строку є безпідставним.

Враховуючи, що скаржником не обґрунтовано що унеможливило останнього подати у встановлений адміністративним судочинством термін апеляційну скаргу, суд приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, скаржнику для усунення недоліків апеляційної скарги необхідно надати до суду обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з наведенням інших поважних, на думку апелянта, причин такого пропуску, що підтверджувалися б належними та відповідними доказами.

Відповідно до вимог частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому відповідно до статей 286, 295, 296, 298 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 286, 295, 296, 298 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року - відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 12 травня 2023 року - залишити без руху.

Встановити строк для усунення вказаних недоліків протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

У разі не усунення недоліків у зазначений вище строк у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя О.М. Оксененко