Справа № 949/523/20
Суддя: С.М. Дуляницька
Дата ухвалення: 2023-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
04 липня 2023 року м. Рівне№949/523/20
Рівненський окружний адміністративний суд в особі судді С.М. Дуляницька, перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
до Військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 )
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,-
21.05.2020 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, оформлене відповідним протоколом, яким було знято позивача з квартирного обліку при ІНФОРМАЦІЯ_3 ;
зобов`язати житлову комісію ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України прийняти рішення, оформлене відповідним протоколом, про надання позивачу житлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_1 для постійного проживання;
Рішенням Дубровицького районного суду Рівненської області від 15вересня 2021 року позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, оформлене відповідним протоколом, яким ОСОБА_1 було знято з квартирного обліку при ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Зобов`язано житлову комісію ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України прийняти рішення, оформлене відповідним протоколом, про надання ОСОБА_1 житлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_2 , для постійного проживання.

Зобов`язано начальника військової частини НОМЕР_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України затвердити протокол житлової комісії Луцького прикордонного загону Державної прикордонної служби України про надання ОСОБА_1 житлового приміщення для постійного проживання та включити ОСОБА_1 в список розподілу житлової площі по органу Державної прикордонної служби України, згідно додатку 12 до Інструкції про організацію забезпечення житловими приміщеннями в Державній прикордонній службі України, затвердженої наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України 20 грудня 2007 року №1040, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 січня 2008 року за №16/14707, який з необхідними документами надіслати на погодження до Адміністрації Державної прикордонної служби України.

Постановою Рівненського апеляційного суду від 01.06.2023 апеляційну скаргу Військової частини НОМЕР_1 задоволено частково. Рішення Дубровицького районного суду Рівненської області від 15 вересня 2021 року скасовано. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним і скасування рішення житлової комісії, та зобов`язання вчинити певні дії закрито. Роз`яснено, що розгляд справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

Ухвалою Рівненського апеляційного суду від 23.06.2023 заяву представника ОСОБА_1 адвоката Богельського І.В. про направлення справи за встановленою юрисдикцією задоволено. Передано Рівненському окружному адміністративному суду справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання незаконним і скасування рішення житлової комісії, та зобов`язання вчинити певні дії.

Пунктом 3 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160 цього Кодексу, яка містить перелік загальних для всіх позовних заяв елементів (реквізитів), що дають необхідну інформацію для вирішення судом питання про відкриття провадження в адміністративній справі.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві, зокрема, зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, зокрема із прохальної її частини, позивач просить «визнати протиправним та скасувати рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, оформлене відповідним протоколом, яким було знято позивача з квартирного обліку при ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

Суд зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Проте, позивачем у прохальній частині позовної заяви не зазначено обов`язкові реквізити рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України (номер та дату прийняття), яке позивач просить скасувати.

Крім того, порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначено Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вищенаведені правові положення свідчать про те, що законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.3 ст. 122 КАС України).

Згідно з частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності (частина 1 статті 2 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу").

Таким чином, військова служба як державна служба особливого характеру є публічною службою, а для спорів щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби законодавець встановив місячний строк звернення до адміністративного суду.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 08 червня 2022 року у справі № 362/643/21 (у пункті 66) спори щодо оскарження особами з числа військовослужбовців рішень, дій чи бездіяльності відомчих житлових (житлово-побутових, з контролю за розподілом житла) комісій є спорами з приводу проходження позивачами військової служби як різновиду служби публічної. Саме у зв`язку з останньою держава передбачила відповідні соціальні гарантії, а також порядок їх реалізації.

Відтак, оскільки спірні правовідносини, що виникли між сторонами, стосуються проходження публічної (військової) служби, у зв`язку з якою держава передбачила відповідні соціальні гарантії (пільги), а тому строк звернення до адміністративного суду з даним позовом становить один місяць, який слід обчислювати з дня, коли позивач дізнався про порушення своїх прав та інтересів.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів).

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав.

Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 28.05.2021 в справі №380/2355/20.

Як встановлено судом, предметом оскарження у вказаній справі є рішення житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 (Військової частини НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, оформлене відповідним протоколом, яким було знято позивача з квартирного обліку при ІНФОРМАЦІЯ_3 . Наведене вказує на те, що вид служби відноситься до публічної з урахуванням положень п.17 ч.1 ст.4 КАС України.

Відтак, з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що до спірних правовідносин повинен застосовуватись місячний строк звернення до суду.

Водночас позивач звернулась до суду вперше 21.05.2020.

З витягу з протоколу засідання житлової комісії № 7 від 28.08.2013, на якому розглядалося питання щодо зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку, ОСОБА_1 була повідомлена про засідання житлової комісії ІНФОРМАЦІЯ_2 , на яке прибула та була присутня, де відстоювала свої права і законні інтереси.

Крім того, з рішення Дубровицького районного суду від 28.12.2016 у справі №949/523/20 видно, що позивач знала про зняття її з квартирного обліку згідно протоколу №7 від 28.08.2013.

За таких обставин суд доходить висновку про те, що позивач пропустила строк звернення до суду з цим позовом. При цьому, заяви про поновлення строку з наведенням поважних та об`єктивних причин його пропуску позивачем не подано.

За приписами ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу запропонувати усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- нової позовної заяви до відповідача, оформленої з урахуванням положень КАС України, зокрема із уточненим викладом обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, та конкретизацією позовних вимог, в 2-х примірниках;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням підстав для його поновлення за весь період його пропуску і конкретизацією щодо позивача, а також доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військова частина НОМЕР_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя С.М. Дуляницька