Справа № 160/9322/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 липня 2023 року Справа № 160/9322/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Калугіної Н.Є., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради (відповідач-1), Дніпровського міського голови Філатова Бориса Альбертовича (відповідач-2) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:
- визнати незаконною бездіяльність Дніпровського міського голови Філатова Бориса Альбертовича в частині ненадання належної відповіді по суті на звернення ОСОБА_1 від 29.04.2023 щодо запиту «Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 »;
- визнати незаконною бездіяльність Виконавчого комітету Дніпровської міської ради в частині ненадання належної відповіді по суті на звернення ОСОБА_1 від 29.04.2023 щодо запиту «Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація ) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 »;
- зобов`язати Дніпровського міського голову Філатова Бориса Альбертовича надати ОСОБА_1 відповіді по суті на звернення від 29.04.2023 щодо запиту «Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація ) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 »;
- зобов`язати Виконавчий комітет Дніпровської міської ради надати ОСОБА_1 відповіді по суті на звернення від 29.04.2023 щодо запиту «Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація ) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що протиправна бездіяльність відповідачів щодо ненадання належної відповіді на запит на доступ до публічної інформації від 29.04.2023 зі змістом «Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація ) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 » порушила його права, передбачені Законом України «Про звернення громадян», та Закону України «Про інформацію».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за правилами ст. 263 КАС України.
Роз`яснено відповідачам про необхідність подати до суду відзив на позов, а також всі письмові та електронні докази - у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, дотримуючись, вимог ст. 162 КАС України.
Відповідач-1 ухвалу та позовну заяву з додатками отримав засобами підсистеми «Електронний суд» 16.05.2023 та 09.05.2023 відповідно.
Відповідач-2 ухвалу та позовну заяву з додатками отримав 02.06.2023, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.
Правом на надання відзиву відповідачі не скористались.
Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно ч. 3, 4 ст. 263 КАС України, справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
У справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.
З урахуванням встановленого судом 15-денного строку для надання відзиву на позовну заяву, а також перебування судді Калугіної Н.Є., згідно довідки від 03.07.2023 № 110 Дніпропетровського окружного адміністративного суду, у щорічній відпустці, справу розглянуто із дотриманням розумного строку.
Суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Позивач 29.04.2023 звернувся до Дніпровського міського голови Філатова Б.А. із запитом на доступ до публічної інформації з наступним змістом ««Прошу повідомити коли буде відремонтована ливневі відводи (каналізація) у дворі нашого будинку який знаходиться за адресою проспект Яворницького 58? Провал знаходиться навпроти 3-го під`їзду та є небезпечним не тільки для машин у дворі, але також для пішоходів, особливо якщо вони особи з інваліжністю або мають вади зору».
Відділом забезпечення доступу до публічної інформації Департаменту забезпечення діяльності виконавчих органів Дніпровської міської ради листом «Про розгляд запиту» від 02.05.2023 за № 1/13-73 повідомлено позивача, що згідно зі ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» (далі - Закон) публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Отже, публічна інформація має такі ознаки: готовий продукт інформації, який отриманий або створений лише в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством; заздалегідь відображену або задокументовану будь-якими засобами та на будь- яких носіях інформацію.
У своєму листі позивач просить надати інформацію, яка не створена, а також яку розпорядник не повинен створювати, бо це суперечить вимогам Закону, що регулює відносини стосовно доступу до інформації, яка вже існує, і не вимагає у відповідь на запит створювати певну інформацію.
Ураховуючи невідповідність запиту вимогам, передбаченим п.2 ч. 5 ст. 19 Закону, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 22 Закону позивачу відмовлено в задоволенні запиту на інформацію.
Також зазначено, що з урахуванням принципів добросовісності і розсудливості запит позивача буде розглядатися як звернення відповідно до Закону України «Про звернення громадян».
Реєстраційний номер звернення позивач може дізнатись за тел: 744-68-30.
Не погоджуючись з наданою відповіддю, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд виходить з наступного.
Згідно статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частиною першою статті 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честі і гідність інших людей.
Згідно статті 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 за № 2939-VI (далі Закон №2939-VI) публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (пункт 1 частини 1 статті 13 Закон № 2939-VI).
Пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону № 2939-VI визначено, що розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
Згідно частин 1, 5 статті 19 Закону № 2939-VI, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.
Відповідно до вимог частин 1, 4 статті 20 Закону № 2939-VI, розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.
Статтею 22 Закону № 2939-VI визначено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону.
Частина 5 статті 6 Закону № 2939-VI встановлює, що не може бути обмежено доступ до інформації про розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним, комунальним майном, у тому числі до копій відповідних документів, умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримали ці кошти або майно. При дотриманні вимог, передбачених частиною другою цієї статті, зазначене положення не поширюється на випадки, коли оприлюднення або надання такої інформації може завдати шкоди інтересам національної безпеки, оборони, розслідуванню чи запобіганню злочину.
Згідно статті 23 Закону № 2939-VI, рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду. Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.
Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до статті 24 Закону № 2939-VI, відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у вчиненні таких порушень: 1) ненадання відповіді на запит; 2) ненадання інформації на запит; 3) безпідставна відмова у задоволенні запиту на інформацію; 4) неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону; 5) надання або оприлюднення недостовірної, неточної або неповної інформації; 6) несвоєчасне надання інформації; 7) необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом; 8) нездійснення реєстрації документів; 9) навмисне приховування або знищення інформації чи документів.
Відповідно до матеріалів справи, позивач вважає порушеним своє право на отримання публічної інформації за результатами розгляду запиту на інформацію.
Разом з цим, суд наголошує, що з метою встановлення обставин цієї справи важливим є чіткого визначення розмежування звернень та запитів, поданих у порядку Закону № 393/96-ВР та Закону № 2939-VI .
Так, відповідно до ст. 1, 3 Закону України «Про звернення громадян», громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, медіа, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.
Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.
Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.
Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.
Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.
Так, з огляду на викладене, Закон № 2939-VI визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.
Під публічною інформацією мається на увазі відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Особливістю цього Закону є те, що він не поширюється на відносини у сфері звернень громадян, які регулюються спеціальним законом.
Право на звернення та право на доступ до публічної інформації тісно пов`язані між собою. Право на звернення - це викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги (стаття 3 Закону № 393/96-ВР) до суб`єктів владних повноважень, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації.
Як запит на інформацію розуміють прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні (стаття 19 Закону № 2939-VI ). Тобто мова йде про раніше створену інформацію, якою володіє розпорядник. Для відповіді на інформаційний запит розпорядник інформації не повинен створювати нову інформацію, готувати аналітику, надавати роз`яснення тощо.
Не є інформаційним запитом звернення, для відповіді на яке необхідно створити інформацію, крім випадків, коли розпорядник інформації не володіє запитуваною інформацією, але зобов`язаний нею володіти (пункт 1 частини першої статті 22 Закону № 2939-VI).
Визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях (тобто відповідала критеріям «відображеності та задокументованості») і знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.
З аналізу змісту запиту позивача, поданого ним 29.04.2023, слідує, що позивач просить надати інформацію, яка не є (і не повинна бути, відповідно до чинного законодавства) відображена чи задокументована будь-якими засобами інформації, а потребує створення нової, зокрема, шляхом здійснення аналітичної роботи.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що звернення позивача за своєю суттю не є запитом на інформацію в розумінні Закону № 2939-VI, оскільки не передбачає надання уже відображеної та задокументованої інформації.
Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 02.02.2022 у справі № 9901/390/21.
Щодо порушення права позивача відповідачем-2 в частині ненадання належної відповіді по суті на звернення від 29.04.2023, суд виходить з наступного.
Судом встановлено, що за результатами розгляду звернення позивача від 29.04.2023 Дніпровською міською радою в особі Відділу забезпечення доступу до публічної інформації Департаменту забезпечення діяльності виконавчих органів Дніпровської міської ради листом «Про розгляд запиту» від 02.05.2023 за № 1/13-73 ураховуючи невідповідність запиту вимогам, передбаченим п.2 ч. 5 ст. 19 Закону, на підставі п. 4 ч. 1 ст. 22 Закону позивачу відмовлено в задоволенні запиту на інформацію. Також зазначено, що з урахуванням принципів добросовісності і розсудливості запит позивача буде розглядатися як звернення відповідно до Закону України «Про звернення громадян». Реєстраційний номер звернення позивач може дізнатись за тел. 744-68-30.
Таким чином, відповідачем-2 правомірно в порядку ст. 22 Закону № 2939-VI відмовлено у задоволенні запиту на інформацію та повідомлено про розгляд звернення, відповідно до вимог Закону України «Про звернення громадян».
Відповідно до ст. 20 Закону № 393/96-ВР, звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.
На обґрунтовану письмову вимогу громадянина термін розгляду може бути скорочено від встановленого цією статтею терміну.
Звернення громадян, які мають встановлені законодавством пільги, розглядаються у першочерговому порядку.
Так, суд наголошує, що позивачем звернення до відповідача-2 подано 29.04.2023, тоді як до суду з позовом про порушення права на його належний розгляд позивач звернувся 03.05.2023.
Частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з вимогами частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Отже, особа має право звернутись до адміністративного суду з позовом у разі, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю відповідача (суб`єкта владних повноважень) порушено її права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин. При цьому, обставини дійсного (фактичного) порушення відповідачем прав, свобод чи інтересів має довести належними та допустимими доказами саме позивач. Задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права чи інтереси особи в сфері публічно-правових відносин.
Таким чином, в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України права, свободи та інтереси осіб підлягають захисту у разі встановленням судом факту їх порушення, а отже, такі вимоги позивача є передчасними.
Убезпечення в майбутньому від порушення прав не узгоджуються із завданням адміністративного судочинства, оскільки в порядку адміністративного судочинства підлягають захисту лише реально порушені права, а суд позбавлений права задовольняти вимоги на майбутнє.
З огляду на встановлені обставини, визначений законодавством строк для розгляду звернення станом на дату звернення до суду не сплинув, а тому право позивача щодо належного розгляду звернення відповідачем-2 не порушено.
Щодо позовних вимог до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради суд зазначає наступне.
Дніпровська міська рада, яку очолює її голова - Філатов Б.А. та Виконавчий комітет Дніпровської міської ради є різними юридичними особами.
Матеріали справи доказів щодо звернення позивача до відповідача-1 (Виконавчого комітету Дніпровської міської ради) не містять, а тому вимоги про визнання протиправною бездіяльності останнього щодо ненадання належної відповіді по суті на звернення, зобов`язання вчинити відповідні дії є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Частиною 2 ст. 2 КАС України, передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд дійшов висновку, що правові підстави для задоволення позову відсутні.
Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, розподіл судового витрат не здійснюється.
Керуючись ст. 2, 5, 14, 241-246, 255, 263, 295 КАС України суд, -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 04 липня 2023 року.

Суддя Н.Є. Калугіна