Справа № 160/9081/22
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2023-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 липня 2023 року м. Дніпросправа № 160/9081/22

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Юрко І.В., суддів: Білак С.В., Чабаненко С.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року (головуючий суддя першої інстанції - Кучма К.С.) в адміністративній справі №160/9081/22 за позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби (третя особа - Приватне підприємство «Днепрогорстрой») про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач 27.06.2022 року (згідно поштової накладної) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-28-011455-с від 19.04.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем у період з 01.04.2022 по 19.04.2022 проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-12-28-011455-с, за результатами якої складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-28-011455-c від 19.04.2022 року, яким встановлено порушення пункту 4-1 постанови КМУ №710 та ч.7 ст.33 Закону №922-VIII. Позивач вважає, що вказаний висновок є протиправним та таким, що ґрунтується виключно на суб`єктивних висновках посадової особи контролюючого органу, а зміст про зобов`язання усунути порушення (порушень) у сфері публічних закупівель, яке міститься у висновку є неконкретизованим і не відповідає вимогам чинного законодавства України.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати та прийняти постанову про задоволення позовних вимог з підстав, зазначених в позові.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на скаргу, встановила наступне.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що позивачем - Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради було розміщено оголошення про проведення відкритих торгів по предмету закупівлі «Капітальний ремонт даху, інженерних мереж, ганку та приміщень будівлі за адресою: м.Дніпро, вул.Смоленська, буд.1 ДК 021:2015:45453000-7 «Капітальний ремонт і реставрація» очікуваною вартістю 27 284 630 UAH.

Переможцем торгів визначено ПП «Днепрогорстрой» (протокол №1697 від 25.01.2022 року).

11.02.2022 року між позивачем та ПП «Днепрогорстрой» укладено договір підряду №07ПД/22.

Західним офісом Держаудитслужби у період з 01.04.2022 року по 19.04.2022 року проведено моніторинг закупівлі UA-2021-12-28-011455-с, найменування замовника: Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради, предмет закупівлі - «Капітальний ремонт даху, інженерних мереж, ґанку та приміщень будівлі за адресою: м.Дніпро, вул.Смоленська, буд.1», 27284630 UAH, 45453000-7, ДК021, 1, роботи». За результатами моніторінгу складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-28-011455-c від 19.04.2022 року.

Пунктом II Констатуючої частини висновку за результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення пункту 4-1 постанови КМУ №710. За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ПП «Днепрогорстрой», визначення його переможцем та укладення з ним договору встановлено порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, відповідності тендерної документації вимогам Закону; своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено (а.с. 78-82).

Згідно вказаного вище висновку, відповідач також зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ПП «Днепрогорстрой» щодо розірвання договору. Крім того, вжити заходи щодо недопущення в подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) порушень вимог пункту 4-1 постанови КМУ №710 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (а.с. 82).

Позивач, не погодившись із вказаним висновком, оскаржив його до суду.

Відмовляючи в задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив із того, що в порушення пункту 4-1 постанови КМУ №710, який має імперативний характер, позивачем (як розпорядником бюджетних коштів) не забезпечено оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та очікуваної вартості предмета закупівлі на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів). Суд зазначив, що висновок моніторингу процедури закупівлі як щодо обставин виявлених порушень, так і їх правової кваліфікації, є обґрунтованим та відповідає матеріалам судової справи.

Щодо способу усунення виявленого порушення, суд першої інстанції вказав на те, що орган державного фінансового контролю, зокрема, вказав спосіб усунення порушень, виявлених при проведенні моніторингу процедури закупівлі, а саме шляхом припинення зобов`язання за укладеним договором між позивачем та переможцем торгів, а тому, посилання позивача на нечіткість та невизначеність резолютивної частини спірного висновку, а також на те, що відповідач у висновку не зазначив конкретний спосіб усунення виявлених порушень, суд визнав необґрунтованими та безпідставними.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 року №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель встановлено ст.7-1 Закону України від 25.12.2015 року №922 «Про публічні закупівлі» (далі по тексту - Закон №922, в редакції чинній на момент спірних правовідносин).

Згідно із частиною 6 статті 7-1 Закону №922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Пунктом 11 частини 1 статті 1 Закону №922 визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

В даному випадку предметом моніторингу закупівлі були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані та оприлюднення інформації про закупівлю, в тому числі відображення інформації, документів передбачених пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11жовтня 2016 року №710, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем під час моніторингу проаналізовано річний план закупівель Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради на 2021 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію замовника та внесені зміни до неї, реєстр отриманих тендерних пропозицій; протокол розкриття тендерних пропозицій, рішення уповноваженої особи щодо подовження строку розгляду тендерної пропозиції учасника від 20.01.2022 року, тендерну пропозицію ПП «Днепрогорстрой», опубліковане повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей у тендерній пропозиції учасника ПП «Днепрогорстрой» та опубліковані учасником документи на виконання такої вимоги, протокол (рішення) уповноваженої особи про визначення переможця №1697 від 25.01.2022 року, повідомлення про намір укласти договір, оприлюднені переможцем тендеру після аукціону документи та інформацію, договір підряду від 11.02.2022 №07ПД/22; опубліковані замовником під час моніторингу пояснення та документи на запити органу державного фінансового контролю.

Як зазначено у висновку контролюючого органу, за результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення пункту 4-1 постанови КМУ №710 «Про ефективне використання державних коштів», а саме не забезпечено оприлюднення на відповідному веб-сайті обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі UA-2021-12-28-011455-c.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ПП «Днепрогорстрой», визначення його переможцем та укладання з ним договору встановлено порушення частини 7 статті 33 Закону №922.

За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, відповідності тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.

Оцінюючи доводи апелянта щодо відсутності порушень вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України №710, апеляційний суд виходить за наступного.

Пунктом 4-1 постанови КМУ №710 «Про ефективне використання державних коштів» визначено, що головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:

- обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;

- оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Згідно із пунктом 18 частини 1 статті 1 Бюджетного кодексу України головні розпорядники бюджетних коштів - бюджетні установи в особі їх керівників, які відповідно до статті 22 цього Кодексу отримують повноваження шляхом встановлення бюджетних призначень.

Доводи апелянта стосовно того, що останній є органом місцевого самоврядування, та не є розпорядником бюджетних коштів, а тому вимоги постанови КМУ №710 мають для нього рекомендаційний характер, колегія суддів вважає безпідставними з огляду на таке.

Відповідно до даних Єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів Департамент гуманітарної політики ДМР (Замовник), є розпорядником бюджетних коштів, а отже виконання вимог постанови КМУ №710 для нього є обов`язковим.

Згідно із пунктом 12 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України бюджетні установи - органи державної влади, органи місцевого самоврядування, а також організації, створені ними у встановленому порядку, що повністю утримуються за рахунок відповідно державного бюджету чи місцевого бюджету. Бюджетні установи є неприбутковими.

Відповідно до пункту 47 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України розпорядник бюджетних коштів - бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань, довгострокових зобов`язань за енергосервісом, довгострокових зобов`язань у рамках державно-приватного партнерства, середньострокових зобов`язань у сфері охорони здоров`я та здійснення витрат бюджету.

Отже, згідно положень Бюджетного кодексу України органи місцевого самоврядування та організації, що створені ними, є розпорядниками бюджетних коштів, а бюджетними коштами є не лише кошти державного, але й кошти місцевого бюджету.

Скаржником наявність порушення пункту 4-1 постанови КМ №710 не спростовано ані в суді першої, ані в суді апеляційної інстанції.

Стосовно порушення позивачем вимог частини 7 статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 6 статті 17 Закону №922 переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

Приписами частини першої статті 17 Закону №922 визначено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, зокрема, якщо - відомості про юридичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення (пункт 2 ч.1 ст.17); службову (посадову) особу учасника процедури закупівлі, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією (пункт 3 ч.1 ст.17); учасник процедури закупівлі визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура (пункт 8 ч.1 ст.17).

Згідно із частиною 3 статті 17 Закону №922 учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

При цьому, за змістом частини 4 статті 17 Закону №922 замовник не вимагає від учасників документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 7 частини першої цієї статті.

Відповідно до визначень, наведених в статті 1 цього Закону:

учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - фізична особа, фізична особа - підприємець чи юридична особа - резидент або нерезидент, у тому числі об`єднання учасників, яка подала тендерну пропозицію/пропозицію або взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Тобто, Закон №922 розмежовує поняття «учасник процедури закупівлі» та «переможець закупівлі».

Разом з тим, на етапі після визначення переможця та до моменту укладення з ним договору виникають правовідносини між замовником та переможцем процедури закупівлі.

Частиною шостою статті 17 Закону №922-VIII зобов`язано переможця надати замовнику шляхом оприлюднення документи, які підтверджують відсутність відповідних підстав, та не передбачено можливості неподання документів.

Колегія суддів враховує доводи апелянта про те, що згідно із ч.5 ст.17 Закону №922 замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

В той же час, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що переможець процедури закупівлі повинен надати не лише ті документи, надання яких вимагається тендерною документацією, але й ті, надання яких вимагається приписами Закону. Водночас, наявність в законі заборони для замовника вимагати документальне підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних, а також можливість замовником самостійно перевірити публічну інформацію, жодним чином не звільняє переможця від обов`язку відповідно до цього Закону надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель.

Відповідно до частини 7 статті 33 Закону №922 у разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею.

Доказів того, що на час складення висновку відповідача від 19.04.2022 року, умови договору підряду від 11.02.2022 року №07ПД/22 виконані переможцем закупівлі, позивачем не надано ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції.

Щодо конкретизації у висновку способу усунення виявленого порушення, апеляційний суд зазначає про таке.

При визначенні заходів усунення виявлених порушень має бути враховано реальну можливість такого усунення та недопущення невідповідності діям, які слід вчинити. Таким чином, контролюючий орган конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

При цьому, колегія суддів акцентує увагу на тому, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про виявлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

В даному випадку, відповідно до змісту оскаржуваного висновку Західний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення порушення вимог частини сьомої статті 33 Закону шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору з дотриманням норм Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, зокрема, але не виключно, шляхом письмового звернення до ПП «Днепрогорстрой» щодо розірвання договору. Крім того, вжити заходи щодо недопущення в подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо) порушень вимог пункту 4-1 постанови КМУ №710 при розміщенні та оприлюдненні інформації про закупівлю. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Таким чином, контролюючим органом чітко та зрозуміло викладено у висновку спосіб усунення виявлених порушень.

Враховуючи наведені вище обставини в їх сукупності, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність порушень Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради положень постанови КМУ №710 та норм Закону №922 та обгрунтованість висновку Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-28-011455-с від 19.04.2022 року.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних та обґрунтованих юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 1 статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 12, 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року в адміністративній справі №160/9081/22 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 лютого 2023 року в адміністративній справі №160/9081/22 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя І.В. Юрко

суддя С.В. Білак

суддя С.В. Чабаненко