Справа № 460/1010/23
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2023-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

04 липня 2023 рокуЛьвівСправа № 460/1010/23 пров. № А/857/7287/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача -Большакової О. О.
суддів -Затолочного В. С.
Качмара В. Я.

перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі № 460/1010/23 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київська торгівельно - інвестиційна компанія" до Головного управління ДПС у Рівненській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою судді Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з невідповідністю апеляційної скарги вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі - КАС України), а саме: не додано документа про сплату судового збору та надано десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків.

Копію зазначеної ухвали скаржник отримав 05 червня 2023 року до електронного кабінету користувача підсистеми "Електронний суд" , що підтверджується довідкою Восьмого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.

13 червня 2023 року на адресу апеляційного суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у Рівненській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, з покликанням на відсутність коштів для сплати судового збору в передбачений законом строк.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 червня 2023 року продовжено строк для усунення Головному управлінню ДПС у Рівненській області недоліку апеляційної скарги на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі № 460/1010/23, зазначених в ухвалі судді-доповідача Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05 червня 2023 року, на 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Копію зазначеної ухвали скаржник отримав 15 червня 2023 року до електронного кабінету користувача підсистеми «Електронний суд» , що підтверджується довідкою Восьмого апеляційного адміністративного суду про доставку електронного листа.

03 липня 2023 року апелянт повторно подав клопотання про продовження процесуального строку у якому просить продовжити строк для усунення недоліків апеляційної скарги у справі до завершення дії воєнного стану на території України. Звертає увагу суду на те, що станом на сьогоднішній день ще не виділені грошові кошти для сплати судового збору за кодом економічної класифікації видатків 2800 «Інші поточні видатки».

Вирішуючи подане клопотання, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У п. 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді безпідставного продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, яка не відповідає вимогам процесуального законодавства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19 зазначала, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відсутність належного фінансування, довготривала процедура погодження сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною для продовження процесуального строку.

При цьому слід зазначити про те, що надані скаржником виписки підтверджують відсутність бюджетних асигнувань саме на субрахунку 2800, однак відомостей про залишок коштів на інших субрахунках такі не містить. До клопотання скаржник не надає жодних доказів, які б підтверджували вчинення всіх залежних від податкового органу заходів задля сплати судового збору (зокрема, вжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень).

Колегія суддів вважає, що прохання скаржника продовжити термін усунення недоліків не ґрунтується на вимогах закону, і скаржник не зазначив обставин фактичної неможливості вчинення ним процесуальних дій у визначений судом строк.

Відтак, повторна заява про продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Таким чином, у встановлений суддею-доповідачем строк особою, яка подала апеляційну скаргу, не усунуто недоліку апеляційної скарги.

Згідно з ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України апеляційна скарга повертається скаржнику, якщо останній не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки з моменту отримання ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, особою, яка подала апеляційну скаргу не усунуто недоліків апеляційної скарги, а тому таку скаргу необхідно повернути.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Рівненській області про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 20 березня 2023 року у справі № 460/1010/23 повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач О. О. Большакова
судді В. С. Затолочний
В. Я. Качмар