Справа № 620/889/23
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2023-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/889/23 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

03 липня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Федотова І.В.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Департаменту з питань виконання кримінальних покарань щодо відмови підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі - Закон №2262-ХІІ) та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704 (далі - Постанова №704), із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за спеціальним званням, визначеними шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2019, на відповідний тарифний коефіцієнт, а також відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.04.2019;

- зобов`язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ та з врахуванням положень Постанови №704, із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за спеціальним званням, визначеними шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2019, на відповідний тарифний коефіцієнт, а також відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку пенсії з 01.04.2019.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 26.01.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 16.03.2023 позовна заява залишена без руху у зв`язку із пропуском строку оскарження.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 позов залишено без розгляду.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким поновити строк звернення до адміністративного суду, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що позивачем пропущений строк звернення до суду з поважних причин.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс адміністративного судочинства України (далі - КАС), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частина перша статті 118 КАС визначає, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк, демонструючи свою необізнаність щодо підстав визначення грошового забезпечення в меншому розмірі звернулась до компетентного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. У такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву.

Як вірно встановив суд першої інстанції, підставою даного позову є незгода позивача зі складовими грошового забезпечення, що вказані у виданій 09.12.2021 довідці, а саме в частині того, що складові грошового забезпечення обраховано із прожиткового мінімуму встановленого законом на 01.01.2018. Вказана довідка від 09.12.2021 №9/1-1497 направлена до Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області, який в свою чергу відмовився проводити перерахунок пенсії позивача, що стало підставою для звернення ОСОБА_1 в червні 2022 року до суду із позовом щодо здійснення перерахунку пенсії на підставі такої довідки.

При цьому, колегія суддів зауважує, що матеріали справи не містять відомостей про те, що позивач після ознайомлення зі змістом довідки вчиняв будь-які дії, спрямовані на уточнення підстав визначення у ній складових грошового забезпечення у меншому розмірі. Вперше наведене питання позивач ініціював лише 26.11.2022, подавши відповідачу відповідне звернення.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись, які позивач застосовує невірно.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

У цьому ж випадку, суд апеляційної інстанції наголошує на тому, що про розмір грошового забезпечення, який визначений у відповідній довідці у будь-якому разі відомий особі, яка знайома зі змістом такої довідки. При цьому, ця особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений розрахунок грошового забезпечення.

Отже, з дня ознайомлення зі змістом відповідної довідки, особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Колегія суддів наголошує, що у даному випадку перебіг строку звернення до адміністративного суду починається не з дня, коли позивач, отримавши інформацію з певних джерел, дійшов для себе висновку про те, що дані довідки не відповідають вимогам законодавства, а з дня, коли позивач мав дізнатися про таке порушення своїх прав - у день ознайомлення із змістом відповідної довідки.

Про те, що позивач мав знати про розрахунок складових грошового забезпечення із прожиткового мінімуму встановленого законом на 01.01.2018, а не на 01.01.2019, у довідці від 09.12.2021, свідчить також і те, що розміри основних видів грошового забезпечення ОСОБА_1 у довідках, сформованих уповноваженим органом у 2018 році та 2019 році, не змінились (посадовий оклад - 5500,00 грн, оклад за військовим званням - 1410,00 грн, надбавка за вислугу років - 2764,00 грн).

Відтак, суд першої інстанції вірно відхилив посилання позивача на те, що про порушення своїх прав він дізнався із постанови Верховного Суду від 02.08.2022 у справі №440/6017/21, оскільки прийняття цієї постанови не є обставиною, з якою пов`язаний початок перебігу строку звернення до суду.

Оскільки доказів існування інших непереборних обставин, які перешкоджали позивачу скористатись правом на звернення з адміністративним позовом, ним не наведено, то колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про пропуск позивачем строку звернення до адміністративного суду та відсутність підстав для його поновлення.

Згідно вимог частин третьої-четвертої статті 123 КАС якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Норми чинного законодавства не визначають умовою для застосування частин третьої-четвертої статті 123 КАС попереднє залишення позовної заяви без руху із визначенням строку для надання заяви про поновлення строку. При цьому, позивачу була надана можливість обґрунтувати причини пропуску строку, якою він скористався надавши до суду першої інстанції відповідне клопотання, якому суд першої інстанції надав ґрунтовну оцінку.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про залишення позову без розгляду.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Інші доводи учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.03.2023 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя І.В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких