Справа № 580/1569/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року справа № 580/1569/23

11 годин 09 хвилин м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. за участі секретаря судового засідання Проценко В.С. розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу № 580/1569/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [позивач не прибув] до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул. Пастерівська 104, м. Черкаси, 18036, ) [представник відповідача - Желізняк Ю.В. згідно виписки ЄДР] про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА/ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

02.03.2023 вх. № 7829/23 позивач ОСОБА_1 (документ сформований в системі Електронний суд 01.03.2023), звернувся до суду з позовом до Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо не повідомлення у місячний строк про результати розгляду звернення ОСОБА_1 від 22.08.2022;

- зобов`язати Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області надати відповідь про результати розгляду звернення ОСОБА_1 від 22.08.2022;

- стягнути з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у сумі 2684 грн, що завдана протиправною бездіяльністю під час розгляду звернення ОСОБА_1 від 22.08.2022;

- зобов`язати Черкаське районного управління поліції ГУНП в Черкаській області надати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою суду від 02.03.2023 позовна заява залишена без руху для усунення недоліків (ЄДРСР 109307880). 03.03.2023 вх. № 8040/23 (документ сформований в системі Електронний суд 02.03.2023) позивач надав суду заяву про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою суду від 03.03.2023 прийнята позовна заява до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначене на 23.03.2023 - відкладене на 06.04.2023 - оголошені перерви у судовому засіданні до 21.04.2023, 31.05.2023 - закрите підготовче провадження та призначений розгляд справи по суті на 26.06.2023.

16.03.2023 вх. № 9971/23 відповідач надав до суду клопотання про заміну відповідача - Черкаське районне управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області на належного - Головне управління Національної поліції в Черкаській області (), яке суд задовольнив. 23.03.2023 вх. № 11010/23 (документ сформований у системі Електронний суд 22.03.2023) позивач надіслав до суду клопотання про відкладення підготовчого засідання, де зазначив, що у вирішенні клопотання про заміну відповідача на належного покладається на розсуд суду.

Суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у цій справі на підставі п. 4 ч. 1 ст. 238 КАС України у зв`язку з наявністю ухвал Черкаського окружного адміністративного суду про відмову у відкритті провадження у справах № 580/584/23 та № 580/855/23 з огляду на таке.

Відповідач не надав докази, що є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або що є у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Наявності також у провадженні Черкаського окружного адміністративного суду або ж іншого суду інших справ про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав відповідачем не обґрунтовано.

Суди, застосовуючи норми процесуального права, мають керуватися принципом розумності, відповідно до якого застосування цих норм має бути спрямованим на досягнення легітимної мети, уникаючи надмірного формалізму, що може порушувати право особи на доступ до суду (висновки Верховного Суду від 28 березня 2023 року у справі № 260/1322/21). Щоб уникнути надмірного формалізму, не повинен тлумачити положення статті 169 КАС України у такий спосіб, щоб створювати штучні перешкоди для доступу до правосуддя (висновки суду апеляційної інстанції у справі № 580/2245/23 ЄДРСР 111568045).

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

В обґрунтуванні позовних вимог позивач зазначає, що 22.08.2022 він звернувся на лінію 102 з приводу скарги на хуліганські дії працівника Білозірської сільської ради ОСОБА_2 . Відповідачем звернення було отримано 22.08.2022, що підтверджується копією протоколу прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується. Заяву прийняв поліцейський СРПП ВПД № 1 (м. Черкаси) Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Іванов В.А., а пояснення прийняв старший лейтенант поліції ОСОБА_3 . На час звернення до суду позивачу невідомо про результат розгляду його звернення від 22.08.2022. Позивач вважає, що відповідач допустив протиправну бездіяльність під час розгляду звернення, позаяк не повідомив у місячний строк про результати. Для належного відновлення прав та свобод позивач вимушений був у судовому порядку захищати порушені права та інтереси, чим йому завдано моральних страждань як громадянину України права і свободи якого є неоціненними з точки зору морального права та характером порушення їх саме органом виконавчої влади. Позивач наголосив, що зазнав розчарувань і незручностей, що кваліфікуються як такі, що завдають моральної шкоди через допущення протиправної бездіяльності відповідачем щодо неналежного розгляді звернення від 22.08.2022, та час який він витратив на звернення до суду для відновлення порушених прав, тому у позові просить визнати протиправною бездіяльність відповідача та про стягнення моральної шкоди.

21.04.2023 вх. № 15474/23 (документ сформований в системі Електронний суд 20.04.2023) від позивача до суду надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, де зазначається, що у вирішенні клопотання відповідача про закриття провадження покладається на розсуд суду.

12.05.2023 позивач просив врахувати пояснення від 10.04.2023 (11.04.2023 вх.13711/23), де зазначив, що за результатами звернення проведена перевірка та надана відповідь позивачу 02.09.2023 № 4818/46-2022, проте, доказів повідомлення позивача про результати розгляду звернення до суду відповідачем не нададо.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав. 04.04.2023 вх. № 12730/23 надав до суду відзив на позовну заяву (а.с. 73-78), де зазначив, що позов не належить задовольняти, мотивована відповідь позивачеві надана. Відповідач зазначив, що 22.08.2022 поліцейським СРПП ВПД № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області прийнята заява про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується від громадянина ОСОБА_1 , згідно якої повідомляється - 22.08.2022 о 12.25 громадянин ОСОБА_2 застосовував фізичну силу схопив за горло, погрожував фізичною силою, заява зареєстрована до ITC ІПНП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за № 41620 від 22.08.2022. За результатами вивчення матеріалів встановлено відсутність даних про наявність в діяннях ОСОБА_2 складу кримінального правопорушення та підстав для внесення відомостей до ЄРДР відповідно до статті 214 КПК України. Черкаським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області за наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 від 22.08.2022 проведена перевірка, складена довідка про результати перевірки, проведеної за зверненням позивача, згідно якої констатується: 1) розгляд звернення завершити; 2) про прийняте рішення повідомити заявника. Відповідно до реєстрації документації листом від 02.09.2022 № 4818/46-2022 Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області повідомило (звичайним поштовим відправленням) позивача про результати розгляду його звернення від 22.08.2022, де на заяву позивача від 22.08.2022 надана повна та обґрунтована відповідь, тому протиправної бездіяльності Черкаське РУП ГУНП в Черкаській області не вчинено, у зв`язку з чим, позовні вимоги є безпідставними та недоведеними. У контексті вимоги про відшкодування моральної шкоди відповідач зазначив, що позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою, а зазначені у позові обставини щодо обгрунтування моральної шкоди не підтверджуються належними доказами у справі. У судовому засіданні представник відповідача просила відмовити позивачеві у задоволенні позову повністю.

У додатку до відзиву на позовну заяву відповідачем додано клопотання про закриття провадження у справі, де відповідач просив суд закрити провадження у справі № 580/1569/23 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 238 КАС України, у зв`язку з наявністю ухвал Черкаського окружного адміністративного суду про відмову у відкритті провадження у справах № 580/584/23 (ЄДРСР 110704954 суд апеляційної інстанції відкрив провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу про відмову у відкритті провадження за позовом до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, де позивач просить: 1) визнати протиправною бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області при розгляді звернення позивача від 22.08.2022; 2) зобов`язати Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області надати позивачу відповідь про результат розгляду його звернення від 22.08.2022; 3) стягнути з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області суму в розмірі 2684 грн., моральної шкоди на користь позивача, завдану суб`єктом владних повноважень в наслідок вчиненої протиправної бездіяльності при розгляді звернення позивача від 22.08.2022; 4) зобов`язати відповідача подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення) та № 580/855/23 (ЄДРСР 111569060 Верховний Суд відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2023 року про відмову у відкритті провадження у справі та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 квітня 2023 року у справі №580/855/23 за позовом ОСОБА_1 до Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди, де позивач просить: визнати протиправною бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області при розгляді звернення позивача від 22 серпня 2022 року; - зобов`язати Черкаське районне управління поліції ГУНП в Черкаській області надати позивачу відповідь про результат розгляду його звернення від 22 серпня 2022 року; - стягнути з Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області суму в розмірі 2684 грн., моральної шкоди на користь позивача, завдану суб`єктом владних повноважень унаслідок вчиненої протиправної бездіяльності при розгляді звернення позивача від 22 серпня 2022 року).

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

22.08.2022 о 09:58 на номер відділу служби 102 Управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_1 про те, що: 22.08.2022 о 09:57 за адресою: АДРЕСА_2 , голова комісії не виїжджає на складання адміністративного акту по зверненню заявника. Вимагає приїзду поліції.

22.08.2022 о 09.58 заповнену електронну картку № НОМЕР_2 оператор Стовпова ввела в Інформаційно-телекомунікаційну систему Інформаційний портал Національної поліції України Армор, що надійшла (автоматично) до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області та зареєстрована в єдиному обліку заяв і повідомлень про вчинені правопорушення та інші події Черкаського РУП ГУНП за № 41620 від 22.08.2022.

22.08.2022 інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області призначив та направив о 10.00 на місце події екіпаж груп реагування патрульної поліції Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області СЕГМЕНТ-2 у складі ОСОБА_4 та ОСОБА_3

22.08.2022 поліцейським СРПП ВПД № 1 Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області сержантом поліції Івановим В.А. прийнята заява про вчинення кримінального правопорушення або таке, що готується від громадянина ОСОБА_1 , що підтверджується протоколом від 22.08.2022 (а.с. 9-10).

22.08.2022 старшим лейтенантом поліції Бобухом В.Ю. прийняте пояснення громадянина ОСОБА_1 (а.с. 8).

22.08.2022 сержантом поліції ОСОБА_4 прийняте пояснення громадянина ОСОБА_2 (а.с. 85).

22.08.2022 сержантом поліції ОСОБА_4 прийняте пояснення громадянки ОСОБА_5 (а.с. 90).

22.08.2022 матеріали єдиного обліку від 22.08.2022 № 41620 передані до слідчого відділу Черкаського районного управління поліції ГУПІІ в Черкаській з метою вивчення та за необхідності - внесення відомостей до єдиного реєстру досудових розслідувань.

24.08.2022 начальником відділення СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області старшим лейтенантом поліції Іваном Марченко складене повідомлення на ім`я начальника Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції Володимира Матюшенко про відсутність достатніх даних про наявність в діянні складу кримінального правопорушення та підстав для внесення відомостей до ЄРДР, направлення матеріалів для розгляду та проведення перевірки в порядку, передбаченому Законом України Про звернення громадян (а.с. 82).

29.08.2022 поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області капітаном поліції Олександром Усовим складений рапорт на ім`я начальника Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції Володимира Матюшенко, згідно якого ОСОБА_6 22.08.2022 перебував у приміщенні Білозірської СР, проте присутнім під час сварки між громадянами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не був та про наявність такої сварки нічого не чув.

30.08.2022 Черкаським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області прийняте пояснення громадян ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с. 87-89).

02.09.2022 за результатами проведеної перевірки щодо інформації викладеної у зверненні, поліцейським офіцером громади сектору взаємодії з громадами відділу превенції Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області Бриком С.І. прийняте рішення про списання матеріалів довідкою до справи № 6985, дане рішення погоджене начальником відділу поліцейської діяльності № 1 (м. Черкаси) Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області Овсієнком О.М. (а.с. 54).

Позивачеві ОСОБА_1 підготовлена відповідь від 02.09.2022 № 4818/46-2022 на його звернення від 22.08.2022, зареєстрована в Черкаському районному управлінні поліції ГУНП в Черкаській області за № 41620, що розглянута відповідно до Закону України «Про звернення громадян» (далі Закон № 393/96-ВР), складена за підписом начальника Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковника поліції Володимира Матюшенко (а.с. 64) та направлена засобами поштового зв`язку, що підтверджується копіями сторінок журналу обліку вихідних та внутрішніх документів (а.с. 48-51).

Представник відповідача у судовому засіданні пояснила, що відповіді на звернення громадян направляються без застосування рекомендованого повідомлення, а звичайною кореспондецією з урахуванням способу реалізації повноважень за чинного правового регулювання, тому у подальшому позивач додатково повідомлений про результат його звернення від 22.08.2022.

V. НОРМАТИВНО - ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 40 Конституції України усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Закон № 393/96-ВР регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення. Відповідно до ст. 1 Закону № 393/96-ВР громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення. Згідно з ч.ч. 1, 3 ст. 3 Закону № 393/96-ВР під зверненнями громадян варто розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги. Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Згідно із нормами ст. 5 Закону № 393/96-ВР звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань. Усне звернення викладається громадянином на особистому прийомі або за допомогою засобів телефонного зв`язку через визначені контактні центри, телефонні "гарячі лінії" та записується (реєструється) посадовою особою. Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення). У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається. Згідно з частинами першою-третьою статті 7 Закону, передбачено, звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду. Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обґрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями.

Відповідно до частини четвертої статті 14 Закону № 393/96-ВР органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, посадові особи зобов`язані розглянути пропозиції (зауваження) та повідомити громадянина про результати розгляду. Відповідно до статті 15 Закону № 393/96-ВР органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань). Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Відповідно до статті 20 Закону № 393/96-ВР звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII). Згідно з пп. 1-3 ч.1 ст.2 Закону №580-VIII завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності.

Відповідно до пп. 1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. Приписами ч.1 ст. 23 Закону №580-VIII передбачено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 (далі Порядок № 100). Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 100 прийняття заяв (повідомлень) незалежно від місця і часу їх учинення, повноти отриманих даних, особи заявника здійснює цілодобово, безперервно та невідкладно орган (підрозділ) поліції, до якого надійшла така інформація. Заяви (повідомлення) можуть бути усні або письмові. Усні заяви (повідомлення) від осіб уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції або інший поліцейський, до повноважень якого це належить, вносить до протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 2). Згідно з пунктом 4 Розділу ІІ Порядку № 100 якщо заява (повідомлення) надійшла до органу (підрозділу) поліції під час особистого звернення заявника одночасно з її (його) реєстрацією в ІТС ІПНП або журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) (додаток 4), уповноважена службова особа оформлює та видає заявникові талон-повідомлення ЄО про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію (додаток 5). Корінці талонів-повідомлень зберігаються в уповноваженої службової особи. Згідно з п. 5 Розділу ІІ Порядку № 100 заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції 102 реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів єдиного обліку (далі - ЄО). Відповідно до п. 6 Порядку № 100 поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події. Відповідно до п. 8 Розділу ІІ Порядку № 100 датою подання заяви (повідомлення) до органу (підрозділу) поліції вважається дата реєстрації такої заяви (повідомлення) в ІТС ІПНП (журналі ЄО). Інформацію, яка надійшла до органу (підрозділу) поліції, про кримінальне правопорушення та іншу подію, вчинені на території обслуговування іншого органу (підрозділу) поліції, уповноважена службова особа невідкладно реєструє в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та невідкладно інформує про це той орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія. Орган (підрозділ) поліції, на території обслуговування якого сталася така подія, реєструє невідкладно указане повідомлення до ІТС ІПНП (журналі ЄО). Реєстраційний номер ІТС ІПНП (журналу ЄО) поінформованого органу (підрозділу) поліції уповноважена службова особа також уносить в ІТС ІПНП (журнал ЄО) (п. 9 Розділу ІІ Порядку № 100). Згідно з п. 11 Розділу ІІ Порядку № 100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України "Про звернення громадян" або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Відповідно до п. 3 Розділу ІІІ Порядку № 100 заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України "Про звернення громадян" або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.11.2017 № 930 (далі Порядок № 930). Відповідно до п.п. 5, 8 Розділу 1 Порядку № 930 громадяни України мають право звернутися до органів (підрозділів) поліції, їх керівників із зауваженнями, скаргами та пропозиціями з питань, пов`язаних з діяльністю Національної поліції України, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, із заявами або клопотаннями про реалізацію своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів, а також зі скаргами про їх порушення. Розгляд звернень громадян, оформлення результатів розгляду звернень та надання відповідей заявникам регламентовано Розділом 4 Порядку № 930. Відповідно до п. 1 вказаного Розділу керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань. Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України (п. 2 Розділу 4 Порядку № 930). Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян (п. 3 Розділу 4 Порядку № 930).

Згідно з п. 6 Розділу 4 Порядку № 930 звернення розглядаються і вирішуються в термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, що не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник органу або підрозділу поліції або його заступники встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляють особі, яка подала звернення. Загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. Якщо останній день терміну розгляду звернення припадає на вихідний, святковий день, останнім днем терміну вважається перший після нього робочий день. Щодо кожного звернення не пізніше ніж у п`ятиденний термін повинно бути прийняте одне з таких рішень: прийняти до розгляду; передати на вирішення до підпорядкованого органу (підрозділу) поліції; надіслати за належністю до іншого державного органу або посадовій особі, якщо питання, порушені у зверненні, не належать до компетенції поліції, про що одночасно необхідно повідомити автора звернення; залишити без розгляду за наявності підстав, визначених статтею 8 Закону № 393/96-ВР (п. 7 Розділу 4 Порядку № 930). За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, що доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення (п. 12 Розділу 4 Порядку № 930). Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу (п. 13 Розділу 4 Порядку № 930). Відповідно до п. 14 Розділу 4 Порядку № 930) рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України Про звернення громадян і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян. Результати розгляду звернення заносяться до журналу реєстрації звернень громадян, журналу обліку особистого прийому громадян або до РКК, а також до контрольної картки на звернення громадян (додаток 13), яка після підписання керівником структурного підрозділу подається до служби діловодства разом із копією відповіді заявнику для зняття з контролю (п. 22 Розділу 4 Порядку № 930). Реєстрація відповідей на звернення громадян здійснюється за індексами, присвоєними під час реєстрації. Відповіді на звернення громадян надсилаються на бланках відповідних органів (підрозділів) поліції (п. 23 Розділу 4 Порядку № 930).

Відшкодування моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, має на меті як компенсацію потерпілому завданих збитків, так і запобігання вчиненню суб`єктом владних повноважень такого у майбутньому, зокрема шляхом здійснення превентивних заходів для удосконалення виконання функцій, спрямованих на захист прав та інтересів людини. Відповідний висновок містить постанова КАС ВС від 15.08.2019 у справі №823/782/16 (ЄДРСР 83692196). Загальні підходи до відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади, були сформульовані Верховним Судом у постанові від 10.04.2019 у справі №464/3789/17: адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, за порушення прав людини є одним із ефективних засобів юридичного захисту (п. 49). У постанові ВС від 19.10.2020 у справі №580/194/19 (ЄДРСР 92300787) зазначено, що обов`язковому з`ясуванню під час вирішення спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди належать: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Велика Палата Верховного Суду висловила та послідовно застосовує позицію, за змістом якої повноваження органів влади, є законодавчо визначеними, а суд діє згідно з презумпцією jura novit curia («суд знає закони»). Серед іншого Велика Палата Верховного Суду зазначає, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору (п.п. 84, 86 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 4 грудня 2019 року у справі №917/1739/17).

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Суд встановив і не заперечується сторонами, що ОСОБА_1 22.08.2022 звертався на лінію 102 з приводу скарги на хуліганські дії працівника Білозірської сільської ради ОСОБА_2 . Його заяви (звернення) оформлені відповідно до норм статтей 3, 5 Закону № 393/96-ВР із зазначенням прізвища, ім`я, по батькові, місця проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги.

Суд встановив, що позивач телефонував на службу 102, матеріалами справи підтверджується прибуття на місце виклику невідкладно наряду патрульної поліції, що підтверджується активними діями - приймання від позивача заяви з приводу вчинення неправомірних дій стосовно нього іншою особою; складанням довідки та накладення резолюції керівника, реєстрація відповіді у журналі із присвоєнням відповідного номера.

Згідно з частиною 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З оцінених доказів суд доходить висновку, що матеріалами справи підтверджується правомірність дій відповідача під час реагування на звернення на лінію 102 щодо розгляду заяви позивача від 22.08.2022 та реєстрації за № 41620 службою діловодства у журналі надання заявнику відповіді за результатами розгляду звернення від 02.09.2022 № 4818/46-2022 Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області, тому підстави для визнання протиправною бездіяльність Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області щодо вирішення заяви ОСОБА_1 від 22.08.2022 та для задоволення позовних вимог відсутні.

Суб`єкт владних повноважень обгрунтовано заперечує проти заявлених позовних вимог, позаяк надав суду письмові докази (пояснення) на підтвердження правомірності і послідовності дій щодо підготовки мотивованого і належного розгляду заяви (звернення) ОСОБА_1 від 22.08.2022 та вжиття заходів із надання заявнику своєчасної, обґрунтованої відповіді, що викладена в листі від 02.09.2022 № 4818/46-2022 (з пояснень представника відповідача - направленої засобами поштового зв`язку з використанням звичайних послуг Укрпошти) та додатково продубльованої ОСОБА_10 відповідно до листа від 27.04.2023 №6174/46/01-2023 (додатки: оригінал листа від 02.09.2022 за вих.4818/46-2022 на 1 арк; завірена належним чином копія Журналу вихідних та внутрішніх документів Черкаського РУП ГУНП (інв.№247 н/т) на 4 арк), що відправлений рекомендованою кореспонденцією - ідентифікатор 632.

Оцінюючи доводи щодо позовної вимоги про стягнення на користь позивача відшкодування моральної шкоди в сумі 2684 грн, суд зазначає таке.

Відповідно до ч.5 ст.21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої унаслідок порушення її прав. Згідно з пунктом 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Під час визначення розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Обов`язковому з`ясуванню під час вирішення спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Обов`язок доказування відповідачем в адміністративному процесі встановлений ч. 2 ст. 77 КАС України. Докази суду надають учасники справи.

За встановлених обставин суд дійшов висновку, що у справах про відшкодування моральної шкоди обов`язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди. Подібні висновки містяться в постановах Верховного Суду від 02.09.2020 у справі № 1340/4056/18, від 18.06.2020 у справі № 339/183/16-а, від 03.08.2020 у справі № 817/48/18.

Позивач зазначаючи, що унаслідок протиправних дій відповідача йому завдано моральної шкоди, не вказує у чому саме полягали його моральні страждання, душевні переживання, та якими доказами це підтверджується. У матеріалах справи відсутні докази його перебування на лікарняному у зв`язку з моральними стражданнями завданими відповідей та будь-які інші письмові докази на підтвердження вказаних обставин.

Позивач також не надав належних і допустимих доказів на підтвердження причинно-наслідкового зв`язку між процедурами розгляду і реєстрації звернення, рішеннями та діями відповідача під час реагування на звернення, що є предметом цієї справи, та завданням йому моральної шкоди, що виразилася у вигляді погіршення фізичного здоров`я, душевних стражданнях, змінах в способі життя, тривалості дій з боку відповідачів.

Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що належали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків.

Суд, не встановивши протиправної бездіяльності Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області щодо не повідомлення у місячний строк про результати розгляду звернення ОСОБА_1 від 22.08.2022, доходить висновку, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди у сумі 2684 грн не належить задоволенню з урахуванням активних дій відповідача під час реалізації процедур розгляду звернення, за підстав недоведеності її спричинення саме бездіяльністю відповідача у контексті превалювання змісту над формою, тому у її задоволенні варто відмовити.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

У встановлений Законом № 393/96-ВР строк відповідач - суб`єкт владних повноважень підготував, зареєстрував, надав змістовну відповідь по суті звернення ОСОБА_1 від 22.08.2022: звернення з приводу конфлікту з ОСОБА_2 зареєстроване,проведена перевірка, зазначена подія не містить ознак вчинення кримінального правопорушення, рішення прийняте відповідно до Закону України "Про звернення громадян" та роз`яснив позивачу порядок оскарження: згідно ст.17,18 Закону України "Про звернення громадян" скарга на прийняте рішення може бути податна до органу або посадовій особі вищого рівня протягом одного року з моменту прийняття, але не пізніше одного місяця з часу ознайомлення громадянина з прийнятим рішенням (додаток:висновок про результати розгляду заяви на 1 арк), яку додатково скерував рекомендованою кореспонденцією позивачеві (ідентифікатор 632) за підписом начальника Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області, тому відповідач діяв у межах наданих йому повноважень, на підставі та у спосіб, визначений Законом № 393/96-ВР щодо реагування на звернення позивача на лінію 102. З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, надаючи правову оцінку обґрунтованості кожної із заявлених у даній справі позовних вимог, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 необхідно відмовити повністю.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не розподіляються (позивач є особою з інвалідністю 2 групи відповідно до посвідчення серії ААЗ).

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляд справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Копію рішення направити сторонам у справі.

Учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ],

відповідач - Головне управління Національної поліції в Черкаській області [вул. Пастерівська 104, м. Черкаси, 18036, ].

Судове рішення складене 03.07.2023.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА