Справа № 120/10815/22
Суддя: Кузьмишин В.М.
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/10815/22 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Слободонюк Михайло Васильович Суддя-доповідач - Кузьмишин В.М.

21 червня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьмишина В.М.

суддів: Сапальової Т.В. Сушка О.О. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Аніщенко А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Бешлея І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 21 лютого 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог.

В грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУНП у Вінницькій області №1085 від 04.11.2022 в частині застосування до начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді суворої догани.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 21.02.2023 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись із судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти постанову, якою відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.

Позивач правом подання відзиву не скористався.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 22 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Позивач в судовому засіданні заперечив доводи апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 23.10.2022 о 14:03 на спецлінію « 102» надійшло повідомлення громадянина ОСОБА_2 про те, що водій автомобіля марки «ВАЗ-2106», державний номерний знак НОМЕР_1 , у м. Козятин, по вул. Ярослава Мудрого, 155А, здійснюючи рух заднім ходом, не впевнився в безпеці даного маневру, допустив зіткнення з припаркованим на узбіччі його автомобілем марки «Volkswagen Touareg» та зник з місця ДТП. Зі слів заявника за кермом даного автомобіля, що зник з місця ДТП, перебував поліцейський Ю.Любарець, який мав ознаки алкогольного сп`яніння.

Вказане повідомлення було зареєстровано в ІКС ІПНП (журналі ЄО) відділення поліції № 2 Хмільницького РВП від 24.10.2022 за № 5748.

За даним фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором СРПП та окремими поліцейськими відділення поліції № 2 Хмільницького РВП, наказом начальника ГУНП у Вінницькій області від 24.10.2022 № 1387 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

За результатами службового розслідування 03.11.2022 дисциплінарною комісією складено висновок, у якому відповідачем встановлені факти грубого порушення службової дисципліни старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , який полягав у тому, що 23.10.2022 близько 13:30 у м. Козятин, по вул. Я.Мудрого, 155А, останній керуючи автомобілем марки «ВАЗ-2106», з ознаками алкогольного сп`яніння, допустив зіткнення з припаркованим на узбіччі автомобілем марки «Volkswagen Touareg» та зник з місця ДТП, а також, в подальшому, не виконав розпорядження поліцейських щодо проходження в установленому порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, не пред`явив посвідчення водія та двічі втікав з місця події.

Також згідно даного висновку службового розслідування відповідач вказав і на встановлення факту порушення службової дисципліни інших поліцейських ВП №2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області, зокрема безпосереднього керівника ОСОБА_4 майора поліції В.Сушка, що виразилося у здійсненні неналежного контролю останнім за дотриманням підлеглими дисципліни та законності в поза робочий час, а також в не проведенні роботи щодо завчасного виявлення та припинення порушень службової дисципліни.

Надалі, наказом начальника ГУНП у Вінницькій області №1085 від 04.11.2022 «Про застосування дисциплінарного стягнення до окремих поліцейських відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області» (п. 2 наказу) за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушення вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 N 580-VIII "Про Національну поліцію", частини 1, пункту 11 частини 3 статті 1, пунктів 6,7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 1,2, пункту 1 розділу ІІ, пункту 1 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, пункту 9 розділу ІІ посадової інструкції, до начальника сектору реагування патрульної поліції ВП № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Позивач, вважаючи вказане рішення відповідача протиправним, звернувся до суду з адміністративним позовом з метою захисту своїх порушених прав.

Мотивувальна частина.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію».

Згідно до статті 3 вказано Закону, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно із пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

У відповідності до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

У відповідності із статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, які підривають авторитет поліції.

Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, яке застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Положеннями статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, установлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема, обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у не виконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни, та означає не дотримання норм Конституції, законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Підставою для накладення дисциплінарного стягнення є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Дослідивши висновок службового розслідування та оскаржуваний наказ судовою колегією установлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани слугував факт порушення останнім службової дисципліни, яке виразилось у неналежному контролі за дотриманням підпорядкованим дисципліни та принципів законності у поза робочий час та не проведенні роботи щодо завчасного виявлення та припинення порушень службової дисципліни.

Крім того, зміст спірного наказу №1085 від 04.11.2022, в частині, що оскаржується, у сукупності із зібраними матеріалами службового розслідування, свідчить, що в основі висновку відповідача про скоєння позивачем дисциплінарного проступку лежать дві взаємопов`язані підстави, які слугували причиною для застосування до ОСОБА_1 відповідного дисциплінарного стягнення: 1) нездійснення ОСОБА_1 , як безпосереднім керівником ОСОБА_5 , належного контролю за дотриманням підлеглим дисципліни та законності в поза робочий час; 2) не проведення ОСОБА_1 належної роботи щодо завчасного виявлення та припинення можливих порушень.

При цьому колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що жодною нормою із зазначених у оскаржуваному наказі правових актів, які, як вважає відповідач, були порушені позивачем, не передбачено обов`язок безпосереднього керівника здійснювати контроль за своїми підлеглими та дотримання ними дисципліни у поза робочий час.

Судом першої інстанції встановлено, що подія, яка мала місце 23.10.2022 за участю старшого лейтенанта поліції Ю.Любарця, відбулась у вихідний день та в період поза службою як самого ОСОБА_5 так і його безпосереднього керівника - майора поліції ОСОБА_1 .

Із матеріалів службового розслідування та з пояснень самого позивача наданих ним в судовому засіданні було встановлено, що отримавши повідомлення про можливе скоєння ОСОБА_5 дисциплінарного проступку, ОСОБА_1 невідкладно виїхав на місце події та активно сприяв у об`єктивному з`ясуванні усіх обставин.

Інкримінуючи позивачу порушення пункту 9 розділу ІІ його посадової інструкції, затвердженої начальником ВП № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області 12.01.2022, відповідач залишив поза увагою ту обставину, що згадана норма покладає на позивача відповідальність за дотримання працівниками СРПП обліково-реєстраційної дисципліни, законності та етичної поведінки під час несення служби, а не щодо подій, які можуть мати місце поза службою підлеглих йому працівників.

Матеріалами службового розслідування не встановлено жодних фактів з посиланням на обов`язкові законодавчі приписи, за яких позивач мав безпосередній обов`язок здійснювати контроль за дотримання дисципліни та законності стосовно підлеглих йому працівників в період поза несення ними служби, як і не вказав, які ж саме дії мав вчиняти позивач у спірній ситуацій, пов`язаної із забезпеченням профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушень дисципліни в поза робочий час.

Також доводи відповідача про застосування положень наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 960 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», яким передбачено, зокрема, моніторинг та вивчення керівниками побутових умов поліцейських, їх соціальної захищеності (п.п. 15 п. 3 цього наказу), то судом першої інстанції обґрунтовано не взято до уваги, оскільки, положення вказаного наказу не інкримінувались позивачу як порушення службової дисципліни, а також відповідачем не доведено тієї обставини, що скоєння ОСОБА_5 дисциплінарного проступку мало місце саме з причин, пов`язаних із його побутовими умовами життя чи соціальним захистом.

Крім того судом першої інстанції обґрунтовано встановлено, що майором поліції ОСОБА_1 постійно та систематично на протязі 2022 року здійснювались профілактичні роботи для підпорядкованого особового складу шляхом проведення відповідних інструктажів, що підтверджується витребуваними судом та долученими до матеріалів справи копіями витягів з книги нарядів відділення поліції № 2 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області за період з квітня по грудень 2022 року, в яких містяться записи про проведення ОСОБА_1 відповідної роботи з особовим складом, в тому числі і з ОСОБА_5 , щодо дотримання дисципліни та законності, особистої безпеки та ввічливому ставленні до громадян.

В свою чергу старший лейтенант ОСОБА_5 був обізнаний в тому числі із наказом Національної поліції України від 19.07.52022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» та іншими правовими актами, що регламентують додержання дисципліни, про що свідчить відповідний підпис останнього у відомостях про ознайомлення.

Судова колегія наголошує, що об`єктивною стороною дисциплінарного проступку є протиправна поведінка суб`єкта, негативні (шкідливі) наслідки, причинний зв`язок між ними та діями особи, яка притягується до дисциплінарної відповідальності.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, з урахуванням дій чи бездіяльності інших посадових осіб, а також дослідження фактів, викладених у письмових поясненнях.

Спірний наказ містять посилання на загальні положення статей та пунктів, за їх змістом відсутня деталізація вчинених позивачем порушень.

Натомість, матеріалами даної адміністративної справи підтверджується, що позивач має позитивну службову характеристику, та до дисциплінарної відповідальності не притягувався.

Окрім того, з наявних у справі доказів не убачається причинно-наслідковий зв`язок дій/бездіяльності позивача та заподіяної охоронюваним законом інтересам шкоди.

За таких обставин, під час судового розгляду не установлено винної протиправної поведінки позивача чи його бездіяльність, що полягала в порушенні ним службової дисципліни.

Інші доводи та аргументи апеляційної скарги відповідача, апеляційний суд уважає такими, які зводяться до переоцінки доказів, не спростовують висновків суду першої інстанції та не свідчать про те, що ці порушення призвели до ухвалення незаконного рішення, а лише вказують на незгоду скаржника із правовою оцінкою, наданою судом щодо обставин цієї справи, установлених під час її розгляду.

Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги.

Беручи до уваги вище наведене, на переконання апеляційного суду, у цій справі оскаржуване рішення суду попередньої інстанції постановлено з додержанням норм процесуального та матеріального права, підстав для його скасування немає.

У відповідності до ст. 315, 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно установив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 21 лютого 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 30 червня 2023 року.

Головуючий Кузьмишин В.М.

Судді Сапальова Т.В. Сушко О.О.