Справа № 160/581/23
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2023-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 липня 2023 року м. Дніпросправа № 160/581/23
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго»,

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року (суддя Рябчук О.С.)

у справі № 160/581/23

за позовом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області,

до Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго»,

про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулося до суду з позовом до Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго», в якому просило стягнути податковий борг з Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго» до бюджету у сумі 13 509 857,33 грн. шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 у справі № 160/581/23, яке набрало законної сили 07.04.2023, позов задоволено в повному обсязі.

16.03.2023 Комунальне підприємство «Новомосковськтеплоенерго» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із заявою про відстрочення виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2023 у справі № 160/581/23, в якій просило відстрочити стягнення податкового боргу в сумі 13 509 857,33 грн. строком на 1 рік з відображенням рішення суду по особових рахунках платника.

Заява мотивована тим, що комунальне підприємство є об`єктом критичної інфраструктури, його діяльність безпосередньо направлена на забезпечення міста тепловою енергією. Внаслідок широкомасштабного вторгнення рф в Україну запроваджено воєнний стан, значно знизилась оплата комунальних послуг населенням. Для здійснення своєї діяльності підприємство несе витрати на виробництво, транспортування, постачання теплової енергії. Крім того, заборгованість з різниці в тарифах перед підприємством становить 39,9 млн.грн. Надходження субвенції з державного бюджету на погашення заборгованості різниці в тарифах надасть підприємству змогу для виконання рішення суду та погашення заборгованості перед Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року в задоволенні заяви Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго» про відстрочення виконання судового рішення відмовлено.

Суд виходив з того, що незважаючи на подання Комунальним підприємством «Новомосковськтеплоенерго» доказів перебування підприємства в тяжкому матеріальному становищі, тяжке матеріальне становище не є безумовною підставою для відстрочення виконання рішення суду. Судом враховано, що підприємством не надано доказів відсутності коштів на розрахункових рахунках в обслуговуючих банках, також не надано суду доказів, що відстрочення виконання рішення строком на один рік забезпечить в майбутньому виконання судового рішення.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції від 24.03.2023, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючи на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, прийняти нову постанову, якою задовольнити заяву про відстрочення виконання судового рішення.

Відповідач зазначає, що судом не взятий до уваги той факт, що відповідач вживає заходів для надходження грошових коштів, необхідних, зокрема, для реалізації обов`язків щодо виконання судового рішення та бере участь у процедурі узгодження заборгованості різниці в тарифах. Станом на 01.01.2023 відповідно до протоколів засідання територіальної комісії з питань узгодження заборгованості в тарифах Дніпропетровської обласної Державної адміністрації по затвердженню в різниці в тарифах на теплову енергію, затверджена сума заборгованості різниці в тарифах перед Комунальним підприємством «Новомосковськтеплоенерго» на загальну суму 39,9 млн. грн. Надходження субвенції з державного бюджету на погашення заборгованості різниці в тарифах надасть підприємству змогу виконати рішення суду.

Також, при винесенні оскаржуваної ухвали судом не враховані положення п.3 ч.4 ст.378 КАС України і не взятий до уваги факт дії в Україні воєнного стану, особливості сплати комунальних послуг на період дії воєнного стану та не враховано характер діяльності підприємства від оплат за послуги теплопостачання. Підприємство є об`єктом критичної інфраструктури, його діяльність безпосередньо направлена на забезпечення міста тепловою енергією та основним споживачем теплової енергії є населення міста. Разом з цим, відповідач повністю залежить від оплат населення, бюджету, інших суб`єктів господарювання, ніякої другої діяльності не веде і не має інших доходів.

Також відповідач зазначає, що за 12 місяців 2022 року від основного виду діяльності, а саме теплопостачання, підприємство має збиток у сумі 36,035 млн. грн. За категоріями споживачів, збиток оплат населення складає 35,623 млн. грн. Відповідачем надавались суду першої інстанції докази фінансового стану та збитковості підприємства. Натомість, відповідач не в змозі одночасно та в повному обсязі виконати рішення суду та не має на рахунках грошових коштів для погашення заборгованості. Накладення додаткових арештів коштів на рахунках боржника позбавить підприємство можливості проведення необхідних, критично важливих робіт для його підготовки для майбутнього опалювального сезону та ставить під загрозу проведення в місті опалювального сезону 2023-2024 р.

Позивач подав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити ухвалу суду першої інстанції від 24.03.2023 без змін, зазначаючи, що норми процесуального законодавства не встановлюють вичерпний перелік обставин, за яких суд може відстрочити чи розстрочити виконання рішення в адміністративній справі, це питання вирішується із врахуванням конкретних обставин. Згідно правової позиції Верховного Суду підставою для застосування правил ст.378 КАС України є обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення: ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Враховуючи висновки Верховного Суду, позивач вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що заява про відстрочення виконання судового рішення має бути підтверджена відповідними доказами, а наявні в матеріалах справи докази не свідчать про наявність підстав для відстрочення виконання судового рішення.

Дана адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Згідно із ст.14 КАС України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (ч. 3 ст. 378 КАС України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч.4 ст.378 КАС України).

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 378 КАС України).

Розглядаючи заяву відповідача про відстрочення виконання рішення суду у цій справі, суд першої інстанції виходив з наведеного вище правового регулювання, а також відповідних правових висновків Верховного Суду, що суд апеляційної інстанції вважає прийнятним.

Так, відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 06.12.2019 у справі № 2а/0570/6531/2011, відстрочення виконання судового рішення в розумінні зазначеної процесуальної норми є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30.01.2020 у справі № 819/150/17.

Тобто, такий процесуальний засіб як відстрочення виконання судового рішення може бути застосований у виключних випадках і за умови, якщо сторона доведе наявність обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення.

При цьому, відстрочення виконання рішення суду є правом, а не обов`язком суду, і відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань, враховуючи матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.

В спірному випадку заявником подані докази на підтвердження його скрутного матеріально становища, що як правильно зазначив суд першої інстанції, не є безумовною підставою для відстрочення виконання рішення суду. Інші докази, які б свідчили про наявність конкретних обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, в матеріалах справи відсутні, заявником не подані.

Доводами апеляційної скарги не спростовано висновків суду першої інстанції про не доведення відповідачем відсутності коштів на розрахункових рахунках в обслуговуючих банках, і як наслідок, неможливість виконання рішення суду у спосіб, визначений судом: шляхом стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, що обслуговують такого платника податків.

Також відсутні докази вжиття заходів, спрямованих на виконання рішення суду, і того, що відстрочення виконання рішення строком на один рік забезпечить в майбутньому виконання судового рішення.

За твердженням відповідача вжиття заходів для надходження грошових коштів полягає в участі підприємства у процедурі узгодження заборгованості різниці в тарифах на теплову енергію і затвердженні суми заборгованості такої різниці за результатами засідання територіальної комісії з питань узгодження заборгованості в тарифах Дніпропетровської обласної Державної адміністрації по затвердженню в різниці в тарифах на теплову енергію. Втім, ці обставин не свідченням, що вказані заходи призведуть до бажаного підприємством результату і спрямовані на виконання рішення суду.

З приводу доводів скаржника про неврахування судом положень п.3 ч.4 ст.378 КАС України і дії в Україні воєнного стану суд апеляційної інстанції зазначає, що скаржником не надано доказів на підтвердження особливості (обмеження) діяльності підприємства в умовах воєнного стану, що вказувало б на істотність ускладнення чи неможливість виконання судового рішення.

Суд також враховує, що відстрочення стягнення податкового боргу строком на один рік, тобто фактичне невиконання рішення суду протягом вказаного періоду має наслідком ненадходження коштів до бюджету, що безпосередньо впливає на видатки бюджету особливо в період воєнного стану.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що відповідачем не доведено необхідності відстрочення виконання рішення суду, висновок суду про відсутність виняткових обставин, які б можна було віднести до підстав для відстрочення виконання судового рішення, є правильним.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду та обставин справи. Передбачені ст.317 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для скасування судового рішення відсутні, у зв`язку з чим апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства «Новомосковськтеплоенерго» залишити без задовоолення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року у справі № 160/581/23 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили відповідно до ст.325 КАС України, може бути оскаржена до касаційного суду у випадках та строки, що встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко