Справа № 580/3977/22
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 червня 2023 року Справа № 580/3977/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративного позову у справі № 580/3977/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ротмістрівської сільської ради (вул. Михайлівська 18, с. Ротмістрівка, Черкаська область, 20726, код в ) про визнання протиправним та скасування індивідуального акта, постановив ухвалу.

05.09.2022 вх. № 26487/22 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ротмістрівської сільської ради, просить: визнати протиправним та скасувати рішення Ротмістрівської сільської ради від 18.05.2022 №19-1/VIII "Про відмову ОСОБА_1 у наданні в користування на умовах оренди земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва за межами населеного пункту с.Носачів"; зобов`язати Ротмістрівську сільську раду прийняти рішення про надання ОСОБА_1 в користування на умовах оренди земельної ділянки площею 108,1905 га з кадастровим номером :02:001:0373 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва терміном на 1 рік в адміністративних межах Носачівської сільської ради Смілянського району Черкаської області; стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди у сумі 2481 грн завданої суб`єктом владних повноважень унаслідок протиправної бездіяльності. Позивач також просить у разі задоволення адміністративного позову зобов`язати суб`єкта владних повноважень подати у встановлений строк звіт про виконання судового рішення.

Ухвалою суду від 12.09.2022 прийнята позовна заява до розгляду та відкрите провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче судове засідання призначене на 29.09.2022, 10.10.2022, 25.10.2022, 10.11.2022 - зупинене провадження у справі до розгляду іншої справи №703/19/22 за позовом заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ротмістрівської сільської ради (ЄДРСР 102799726, 104261211, 107156757, 107549088, 111071021), яке скасоване 25.04.2023 ЄДРСР 110475134? ?з направленням до суду для продовження розгляду, тому призначене підготовче засідання на 12.05.2023, яке закрите? і призначений розгляд справи по суті на 25.05.2023.

У заяві про зупинення провадження у справі відповідач зазначив про земельну ділянку з кадастровим номером :02:001:0373.

У справі №703/19/22 заступник керівника Смілянської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Ротмістрівської сільської ради до ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації права користування та усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом її повернення. Підготовче судове засідання у справі було неодноразово відкладено, зокрема, чотири рази суд відкладав проведення підготовчого судового засідання за клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Шестакова С.М. Також в підготовчі судові засідання жодного разу не з`явився відповідач ОСОБА_2 , хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Зважаючи, що представником відповідача ОСОБА_1 адвокатом Шестаковим С.М. не заявлено про неможливість проведення підготовчого судового засідання, а відповідач ОСОБА_2 не з`явився в підготовче судове засідання без поважних причин, суд вважав за необхідне закінчити підготовчі дії у справі та призначив справу до судового розгляду. В ухвалі від 28 листопада 2022 року ЄДРСР 107549088 суд зазначив: закрити підготовче провадження по справі за позовом заступника керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Ротмістрівської сільської ради до ОСОБА_1 та державного реєстратора виконавчого комітету Смілянської міської ради Миколенка Тараса Олександровича про визнання незаконним та скасування рішення державного реєстратора, скасування державної реєстрації права користування та усунення перешкод у здійсненні права користування і розпорядження земельною ділянкою шляхом її повернення.

Верховний Суд у справі № 380/2266/21 ЄДРСР 100189736 висновує: прокурор в адміністративному позові зазначив, що захисту полягають інтереси держави щодо забезпечення дотримання органом місцевого самоврядування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при реалізації наданих повноважень. На думку суду, таке обґрунтування є сумісним з розумінням «інтересів держави». Верховний Суд у справі № 913/155/19 ЄДРСР 91218180 про бездіяльність міської ради, яка полягала у невжитті органом місцевого самоврядування заходів щодо стягнення з відповідача безпідставно збережених коштів, незважаючи на обізнаність про порушення інтересів територіальної громади висновує: колегія суддів вважає помилковим висновок судів попередніх інстанцій про необгрунтування прокурором підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи №420/18905/21 досліджував питання щодо позову прокурора в інтересах громади і висновує: «інтереси держави» не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду, а відтак, позов прокурора в інтересах громади прирівнюється до позову прокурора в інтересах держави.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.5 КАС України прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Позивач обрав самосійний спосіб захисту порушеного права відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України про визнання протиправним та скасування індивідуального акта. Позивач не аргументував обрання зобов`язальної частини вимоги у контексті обрання способу захисту зазначеного у пунктах 1-4 частини 1 ст.5 КАС України.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

Позивач не надавав клопотань про залучення третіх осіб, зокрема державного реєстратора виконавчого комітету Смілянської міської ради Миколенка Тараса Олександровича. Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача).

ВПВС у справі № 814/2030/17 (щодо державної реєстрації договорів оренди на одні й ті ж земельні ділянки) зазначила: Велика Палата Верховного Суду вже висловлювала позицію у спорі з аналогічними правовідносинами, зокрема в постанові від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16. Велика Палата Верховного Суду у тій справі дійшла висновку, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права оренди земельної ділянки має розглядатися як спір, пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на земельну ділянку іншою особою, за якою зареєстровано аналогічне право щодо тієї ж земельної ділянки. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої здійснено аналогічний запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Участь державного реєстратора як співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) у спорі не змінює його цивільно-правового характеру. З метою встановлення чіткого критерію визначення юрисдикції спорів щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Велика Палата Верховного Суду відступає від висновків, викладених у постановах від 04 квітня 2018 року у справах № 817/567/16 та № 826/9928/15, від 10 квітня 2018 року у справі № 808/8972/15, від 16 та 23 травня 2018 року у справах № 826/4460/17 та № 815/4618/16, від 05, 12, 13 червня 2018 року у справах № 804/20728/14, № 823/378/16, № 820/2675/17 та № 803/1125/17 щодо належності до юрисдикції адміністративних судів спорів за позовами осіб, які не були заявниками вчинення реєстраційних дій, до державного реєстратора про скасування його рішень чи записів у відповідному державному реєстрі стосовно державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Такий критерій визначення юрисдикції спору, як наявність порушень вимог чинного реєстраційного законодавства у діях державного реєстратора під час державної реєстрації прав на земельну ділянку, не завжди є достатнім та ефективним, адже наявність цих порушень можна встановити лише при розгляді справи по суті, а не на момент звернення позивача з позовною заявою.

25.10.2022 позивач повідомив про допущену помилку у найменуванні відповідача і просив зазначити належного: замість Ротимистрівська сільська рада на Ротмістрівську сільську раду.

25.05.2023 суд позовну заяву ОСОБА_1 ? залишив без руху (ЄДРСР 111106177), 05.06.2023, 21.06.2023 продовжив строк для усунення недоліків (ЄДРСР 111352969, 111722176) шляхом: надання доказу сплати судового збору у сумі 992,40 грн щодо вимоги про визнання протиправним та скасування індивідуального акта (як самостійний спосіб захисту) або засвідчених у встановленому порядку доказів на право користуватися пільгами зі сплати судового збору у спірних правовідносинах; формування вимог згідно ч.1 ст.5 КАС України щодо вимоги зобов`язального характеру, що не є похідною до першої вимоги, а може бути застосована судом у межах дискреційних повноважень.

26.06.2023 вх. № 25613/23 позивач надав до суду заяву, де просить прийняти обгрунтоване та мотивоване рішення. 27.06.2023 вх. № 25683/23 позивач надав до суду заяву, де зазначає: невідомо про суму судового збору, що необхідно сплатити за позовною заявою, проте 30.06.2023 вх. № 26439/23 надає власну? заяву, де зазначає про розрахунок судового збору: з огляду на ціну позову та кількість заявлених вимог (дві вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру) сума судового збору складає 2977,20 грн (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб Х 2 позовні вимоги немайнового характеру + 0,4 розміру прожиткового мінімуму х 1 позовну вимогу майнового характеру).

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач не надає доказ сплати судового збору у сумі 992,40 грн щодо першої позовної вимоги, що є самостійним формалізованим способом захисту у контексті оцінки судом протиправності та скасування індивідуального акта згідно п.2 ч.1 ст.5 КАС України, позаяк позивач сформував другу вимогу без окреслення формалізованого/неформалізованого способу захисту якого саме порушеного права позивача, позаяк дискреційні повноваження суду у такому аспекті - у разі скасування індивідуального акта - регламентовані частиною 3 статті 245 КАС України. Засвідчених у встановленому порядку доказів? наявних пільг зі сплати судового збору у спірних правовідносинах позивач не надає.

Позивач у заяві від 30.06.2023 вх. № 26439/23 надає свій розрахунок судового збору, що на думку позивача належить сплаті за подання цього ж позову, де зокрема визначає - 04 розміру прожиткового мінімуму х1 позовну вимогу майнового характеру у контексті вимоги про стягнення відшкодування шкоди.

Позивач щодо наданого власного розрахунку має врахувати зміст п.6 ч.1 ст.5 КАС України, що відповідно до п. 13 частини 2 сатті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI судовий збір не справляється за подання позовної заяви про відшкодування шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадовою або службовою особою, а так само незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду.

Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати, проте таких обгрунтованих заяв/клопотань позивач не надав.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Документом, що відображає всю суму доходу позивача може бути, зокрема, відомість з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

ВПВС в ухвалі від 20.04.2023 у справі № 990/13/223 ЄДРСР 110692594 вказала на докази підтвердження майнового стану, що можуть свідчити про матеріальне становище особи (унеможливлює здійснити оплату судових витрат).

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду, зокрема щодо виконання вимог ухвал від 21 червня 2023 року (ЄДРСР 111722176), 05 червня 2023 (ЄДРСР 111352969) щодо сплати 992.4 грн судового збору за чітку і зрозумілу вимогу немайнового характеру. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (ч.5 ст.44 КАС України).

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 45, 121, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення надоліків за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Ротмістрівської сільської ради про визнання протиправним та скасування індивідуального акта.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви зазначених у цій ухвалі десять днів з дати отримання копії ухвали шляхом надання до суду доказу сплати судового збору у сумі 992.4 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях розміщені на офіційному сайті суду (https://adm.ck.court.gov.ua/sud2370/gromadyanam/tax/) з прикладом заповнення графи "Призначення платежу":*;101; НОМЕР_2 ; Судовий збір, за позовом ОСОБА_2 , Черкаський окружний адміністративний суд.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалах, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА