Справа № 520/8938/23
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2023-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

з питань залишення позовної заяви без розгляду

27 червня 2023 р. Справа № 520/8938/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Шаркової А.В.,

за участю:

представника позивача - Лаврової М.А.,

представника відповідача - Головні Л.А.,

представника відповідача - Чорної Ю.О.,

розглянувши у підготовчому засіданні у місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду клопотання представника Північно-східного офісу Держаудитслужби про залишення позовної заяви без розгляду у справі №520/8938/23 за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії посадових осіб Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України щодо зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 №П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 №П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, №П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04 2019;

- стягнути з Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України збиткі у розмірі 150831,72 грн..

Ухвалою судді від 26.04.2022 провадження у справі відкрито. Розгляд справи ухвалено здійснювати відповідно до положень ст. 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження.

В подальшому, ухвалою від 18.05.2023 клопотання Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) сторін - задоволено частково. Здійснено перехід до стадії підготовчого провадження у порядку загального позовного провадження по справі 520/8938/23.

У вказаній ухвалі суду попереджено учасників сторін, що питання дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду, а в разі, якщо такий строк пропущено, поважності причин його пропуску та наявності підстав для його поновлення, вирішив розглянути на стадії судового розгляду після встановлення відповідних фактичних обставин.

11.05.2023 до канцелярії суду від представника Північно-східного офісу Держаудитслужби надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 3 ст. 123 КАС України.

Клопотання вмотивовано тим, що Вимога про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021 була оформлена в червні 2021 року за результатами планової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за період з 01.01.2017 по 30.06.2020. Державною аудиторською службою України на підставі проведеної ревізії 24.06.2021 сформовано та направлено на адресу Акціонерного товариства «Українська залізниця» Вимогу про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021, яка була отримана АТ «Українська залізниця» 30.06.2021, що не заперечується позивачем у позовній заяві. На думку відповідача, з 30.06.2021 позивач знав про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, проте з позовною вимогою про визнання протиправними дій посадових осіб Офісу щодо зобов`язання відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами (пункти 74, 75, 76, 77 Вимоги) звернувся до суду лише 21.04.2023, тобто через майже 22 місяця. Окрім того, в обґрунтування вищевказаної заяви вказано, що позивач в позовній заяві фактично просить стягнути з Офісу судовий збір та витрати, пов`язаних з розглядом господарських справ № 922/2844/21, №912/2128/21, №922/2848/21, № 922/4804/21, № 912/2128/21. Водночас, рішення у судових справах № 922/2844/21, №912/2128/21, № 922/2848/21,№ 922/4804/21 набрали законної сили, зокрема справа № 922/2844/21 19.09.2022р., справа №912/2128/21 - 14.12.2022р., справа № 922/2848/21 10.02.2022р., справа № 922/4804/21 29.08.2022р..

Отже, на думку представника відповідача, позивач пропустив строки звернення за захистом порушеного права та позовні вимоги підлягають залишенню без розгляду, визнавши причини пропуску строку не поважними.

15.05.2023 до канцелярії суду надійшло заперечення позивача з підстав залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування заперечень, зазначено, що позивач жодним чином не сумнівався, що пункти вимоги від № 000500-14/7930-2021 74, 75, 76, 77 постановлені на підставі перевірених даних та у відповідності до норм діючого законодавства, а отже захищав свої порушені права шляхом подання до суду позовних заяв у межах справ за №922/2844/21, № 912/2128/21, № 922/2848/21, №922/4804/21. Предметом усiх вищевказаних справ було відшкодування зайвих виплат через завищення вартості виконання ремонтно-будівельних робіт, яке було встановлено Північно-східним офісом Держаудитслужби. Тільки після отримання позивачем негативних рішень з обґрунтуванням відмови у позовних вимогах останній дізнався про порушення своїх прав внаслідок неправомірного рiшення Державної аудиторської служби, та як наслідок позивач зазнав фiнансових втрат. Отже, оскільки останнє судове рішення по вищезазначеним справам позивач отримав лише у грудні 2022 року, про порушення своїх прав останній дізнався лише наприкінці 2022 року, що в свою чергу вказує на те, що позовна заява подана в межах процесуального строку встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Враховуючі викладене просив суд клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду залишити без задоволення.

У підготовче засідання призначене на 27.06.2023 о 12:00 год., представник позивача прибув, щодо заяви представника відповідача від 11.05.2023 про залишення позовної заяви без розгляду - заперечував зважаючи на зміст заявленої правової позиції викладеної у запереченнях.

У підготовче засідання призначене на 27.06.2023, представники відповідачів прибули, заяву про залишення позову без розгляду на підставі ч.3 ст. 123 КАС України підтримали, просили суд задовольнити з підстав та мотивів викладених в ньому та як внаслідок справу №520/8938/23 залишити без розгляду.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача та представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, розглянувши заперечення позивача від 15.05.2023 та заяву представника відповідача від 11.05.2023 про залишення позовної заяви без розгляду, зазначає наступне.

У ч.1 ст.122 КАС України зазначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абз.1 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Аналізуючи зміст ст.122 КАС України, очевидним є те, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Отже, початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту наведених правових норм також вбачається, що законодавець не передбачив обов`язку суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному окремому випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Водночас норми КАС України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Іншими словами, для поновлення строку звернення суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, що перешкоджали вчасному зверненню з адміністративним позовом, у зв`язку з чим позивач має довести суду їхню наявність і непереборність з доданням відповідних доказів, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків, а також принцип res judicata.

Крім того, згідно ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином цією статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Разом з тим, після закінчення цього строку особа не втрачає права звернутися з адміністративним позовом, але такий може бути залишено без розгляду лише на тій підставі, що пропущено строк звернення, якщо судом не буде встановлена наявність поважних причин для пропуску такого строку.

В цьому випадку предметом оскарження позивачем в судовому порядку є дії посадових осіб Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України щодо зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 №П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 №П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, № П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04 2019; стягнення з Північно-східного офісу Державної аудиторської служби України збитки у розмірі 150831,72 грн..

Як свідчить зміст позову, позивач мотивує своє звернення до суду тим, що у Вимозі про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021, а саме: в пунктах 74, 75, 76, 77 вказане зобов`язання позивача забезпечити відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами № П/НА-18692/НЮ від 23.04.2018 та П/НА-181262/НЮ вiд 10.07.2018, № П/Т-191346-НЮ від 30.09.2019, від 17.04.2019 № П/Е-19556/НЮ, вiд 18.04.2019 № П/Е-19565/НЮ, вiд 22.04.2019 №П/E-19579/HЮ, від 22.04.2019 №П/E-19588/HIO, №П/E-19580/HIO від 28.10.2019, № П/E-191897/НЮ від 17.12.2019 та П/Е-19513/НЮ від 12.04.2019.

Крім того, позивач мотивує своє звернення до суду вимогою про стягнення з Північно-східного офісу Держаудитслужби збитків у розмірі 150831,70 грн. тим, що позивачем понесені витрати на сплату судового збору при поданні позовів про стягнення збитків за договорами до Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/2844/21, до Господарського суду Кіровоградської області та Центрального апеляційного господарського суду по справі № 912/2128/21, до Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/2848/21, Господарського суду Харківської області та Східного апеляційного господарського суду по справі № 922/4804/21; а також стягнуті з позивача по справі № 912/2128/21 витрати на правову допомогу та витрати на проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи.

Водночас, як вбачається з матеріалів справи Вимога про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 №000500-14/7930-2021 була оформлена в червні 2021 року за результатами планової ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності регіональної філії «Південна залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» за період з 01.01.2017 по 30.06.2020.

Державною аудиторською службою України на підставі проведеної ревізії було 24.06.2021 сформовано та направлено на адресу Акціонерного товариства «Українська залізниця» Вимогу про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 № 000500-14/7930-2021, яка була отримана АТ «Українська залізниця» 30.06.2021, що не заперечується позивачем.

Тобто, з 30.06.2021 позивач знав про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, проте з позовною вимогою про визнання протиправними дій посадових осіб Офісу щодо зобов`язання відшкодування завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт за договорами (пункти 74, 75, 76, 77 Вимоги) звернувся до суду лише 21.04.2023, тобто після спливу 6-місячного строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.

В частині стягнення з Північно-східного офісу Держаудитслужби збитків у розмірі 150831,70 грн., судом встановлено, що рішення суду (першої інстанції) в межах справ №922/2844/21, №912/2128/21, №922/2848/21, № 922/4804/21 позивачем отримано, зокрема справа № 922/2844/21 14.12.2021р., справа № 912/2128/21 - 20.09.2022р., справа № 922/2848/21 09.11.2021р., справа № 922/4804/21 08.02.2022.

Суд наголошує, що в матеріалах справи відсутні докази поважності пропущення позивачем строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою.

Також необхідно зазначити, що Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PEREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

У пункті 44 рішення Європейського суду з прав людини «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та пункті 54 рішення «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (CASO OSMAN CONTRA REINO UNIDO № 23452/94; CASE OF KREUZ v. POLAND № 28249/95).

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

При цьому суд звертає увагу, що початком строку звернення до суду є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Оскільки, дане поняття за своєю суттю є оціночним, тому суд у кожному конкретному випадку має надати правову оцінку відповідним обставинам та, як наслідок, визначити, чи можуть такі обставини бути визнані поважними.

Європейський суд з прав людини у справі Пономарьов проти України зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

При цьому підставами для визнання причин пропуску строку звернення із позовом поважними, визнаються лише обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Проте, зазначені позивачем у заперечені твердження щодо дотримання ним строків звернення до адміністративного суду з позовом суд вважає необґрунтованими. Жодних інших підстав поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивачем не повідомлено та будь-яких доказів на їх обґрунтування суду не надано.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк звернення до суду, підстави пропуску цього строку, вказані позивачем у своїй заяві суд не визнає поважними, відтак позов підлягає залишенню без розгляду.

В силу п. 1 ч. 2 ст. 183 КАС України передбачено постановлення за результатами підготовчого провадження ухвали про залишення позову без розгляду.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи вищенаведене, заява представника відповідача від 11.05.2023 року про залишення позовної заяви без розгляду є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню.

Суд роз`яснює, що відповідно до частини 4 статті 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Частиною 3 ст. 240 КАС України встановлено, що про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 180, 240, 243, 248, 250, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Північно-східного офісу Держаудитслужби про залишення позовної заяви без розгляду у справі №520/8938/23 за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати неповажними причини пропуску Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" строку звернення до суду із позовною заявою до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Позовну заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Південна залізниця" до Північно-східного офісу Держаудитслужби, Державної аудиторської служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 03.07.2023.

Суддя Ю. О. Супрун