Справа № 640/3067/20
Суддя: Бучик А.Ю.
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 червня 2023 року

м. Київ

справа №640/3067/20

адміністративне провадження №К/9901/7975/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Бучик А.Ю.,

суддів: Коваленко Н.В., Рибачука А.І,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі №640/3067/20 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 21.06.2023 касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 08 лютого 2021 року у справі №640/3067/20 за позовом ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 22.06.2023.

27.06.2023 від позивача надійшла заява про участь позивача в розгляді справи у режимі відеоконференції.

Вирішуючи дане клопотання, касаційний суд виходить із наступного.

Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції у касаційному порядку: переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Крім того, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним; вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу; надавати перевагу одним доказам над іншими; збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази; приймати та розглядати вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції; допускати зміну предмета або підстав позову.

Проаналізувавши матеріали касаційної скарги та зміст оскаржуваних судових рішень з урахуванням положень частини першої статті 344, частин п`ятої, шостої статті 262 КАС України, суд, призначаючи справу до розгляду в порядку письмового провадження, дійшов висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи заявлені клопотання, Верховний Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод], захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78).

Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.

Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «Varela Assalino contre le Portugal» (пункт 28, №64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.

Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2018 у справі №668/13907/13-ц та від 21.05.2018 у справі №361/3009/16-ц.

Верховний Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи № 640/3067/20 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 Кодексу адміністративного судочинства України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 24.01.2020 у справі № 9901/491/19 (11-1189заі19).

Крім того колегія суддів звертає увагу, що клопотання про участь в судовому засіданні заявлено лише позивачем, що у відповідності до пункту 1 частини 1 ст. 345 КАС України дає суду право розглянути справу в порядку письмового провадження.

Ураховуючи викладене, у задоволенні клопотання позивача про участь у касаційному розгляді справи у судовому засіданні та в режимі відеоконференції слід відмовити.

Керуючись статтями 341, 344, 345 КАС України,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя- доповідач (підпис) А.Ю. Бучик

Судді: (підпис) Н.В. Коваленко

(підпис) А.І. Рибачук

Згідно з оригіналом

Помічник судді ______________ Ірина КОВАЛЬСЬКА

28.06.2023