Справа № 380/13699/23
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2023-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань поновлення та продовження процесуальних строків

30 червня 2023 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Кедик М.В., розглянувши заяву позивача про усунення недоліків позовної заяви в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, у якому просить зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду у Львівській області здійснити перерахунок пенсії відповідно до Закону України Про державну службу, для обчислення розміру пенсії прошу врахувати заробітну плату до якої включено всі види оплати праці за періоди роботи з 2017 по 2021 роки ( 60 календарних місяців) роботи на посаді державного службовця, т.я з цих сум сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Ухвалою від 20.06.2023 суддя позовну заяву ОСОБА_1 залишила без руху.

29.06.2023 позивач подав заяву про усунення недоліків (вх. № 48461) та долучив два примірники позовної заяви у новій редакції.

Разом з тим, суддя зазначає, що недоліки вказані в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху від 20.06.2023 не усунуто в частині сплати 1073,60 грн судового збору.

Позивач подала клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Клопотання обґрунтовує тим, що згідно із ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (п. 3 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір»). У зв`язку із повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України та початком бойових дій та окупації міста Херсону, у листопаді 2022 року я була вимушена виїхати до м. Києва, а в квітні 2023 року до м. Львова. Станом на час звернення до суду, я маю статус внутрішньо переміщеної особи, що підтверджується долученою до позовної заяви копією довідки. Окрім того, і я і мій чоловік є пенсіонерами та не маємо інших доходів. Також, чоловіку позивачки у червні була проведена складна операція на серці, в результаті чого він потребує тривалого та вартісного лікування. Тому, з метою захисту мого порушеного права на належне пенсійне забезпечення, прошу суд: відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до винесення рішення по суті.

Відповідно до частин 1, 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту наведених норм убачається, що у випадку наявності однієї із альтернативних умов, передбачених частиною 1 статті 8 Закону та враховуючи майновий стан сторони, суд має право на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати.

Предметом спору в цій справі є перерахунок пенсії, а тому справа пов`язана із захистом соціальних та трудових прав, на яку поширюється дія пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», отже для вирішення питання про наявність підстав для відстрочення від сплати судового збору необхідно перевірити майновий критерій.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

При цьому, звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати є дискреційним правом, а не обов`язком суду, можливість реалізації якого пов`язується з майновим станом особи.

Особа, яка звертається із відповідним клопотанням, повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище, та подати суду відповідні докази (документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо).

Більш того, суд зазначає, що згідно висновків Великої Палати Верховного Суду в ухвалі від 04.04.2023 у справі № 9901/988/18, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела / суми виплачених доходів та утриманих податків не виключають можливості отримання скаржником інших доходів, зокрема, від Пенсійного фонду України, Управління праці та соціального захисту населення, Державного центру зайнятості.

Разом з тим, оцінивши доводи, вказані позивачем на обґрунтування вимог поданого ним клопотання, суд не вбачає, у цьому випадку, наявності обставин, які б відповідали зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними вище законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, й могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі", "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що оскільки відсутні умови передбачені ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", за наявності яких позивачу можна було б відстрочити сплату судового збору, то клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Отже, позивачу за звернення до суду з позовом немайнового характеру належало сплатити судовий збір в розмірі 1073,60 грн або надати копії документів на підтвердження майнового стану, а саме:

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків Державної податкової служби України за 2022 рік;

- довідку з Управління праці та соціального захисту населення про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік;

- довідку з Державного центу зайнятості про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік.

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 рік.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що станом на 30.06.2023 позивач вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху від 20.06.2023 не виконав.

Згідно з ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 121 КАС України).

Враховуючи наведене позивачу слід продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання вказаної ухвали.

Керуючись ст.ст. 121, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви у справі № 380/13699/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області про зобов`язання вчинити дії.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали про залишення позовної заяви без руху від 20.06.2023 з дати отримання копії вказаної ухвали або надати копії документів на підтвердження майнового стану, а саме:

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків Державної податкової служби України за 2022 рік;

- довідку з Управління праці та соціального захисту населення про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік;

- довідку з Державного центу зайнятості про наявність / відсутність виплат ОСОБА_1 за 2022 рік.

- відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за 2022 рік.

Роз`яснити позивачу, що в разі неусунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Копію ухвали про продовження строку залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Кедик М.В.