Справа № 160/9922/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 травня 2023 року Справа 160/9922/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Державна казначейська служба України про відшкодування збитків,-

ВСТАНОВИВ:

10 травня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшов адміністративний позов Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Державна казначейська служба України, в якому позивач просить:

- стягнути зі ОСОБА_1 до Державного бюджету України грошові кошти у розмірі 50 846,43 грн. (п`ятдесят тисяч вісімсот сорок шість гривень сорок три копійки) в порядку зворотної вимоги (регресу).

Згідно з частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі- КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом встановлено, що позов подано з порушенням строків звернення до суду, встановлених ст. 122 КАС України.

Так, відповідно до ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Таким чином, законодавством регламентовано шестимісячний строк звернення особи до суду за захистом її прав, свобод та законних інтересів, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на суд.

Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені; рішення скероване на її адресу поштовим повідомленням, яке вона відмовилася отримати або не отримала внаслідок неповідомлення відправника про зміну місця проживання; про порушення її прав знали близькі їй особи.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргами обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28.03.2018 у справі № 809/1087/17 та від 22.11.2018 у справі №815/91/18.

Оскільки початок шестимісячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права, при визначенні початку цього строку суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З прохальної частини позову вбачається, що позивач просить стягнути зі ОСОБА_1 до Державного бюджету України грошові кошти у розмірі 50 846,43 грн. (п`ятдесят тисяч вісімсот сорок шість гривень сорок три копійки) в порядку зворотної вимоги (регресу).

З матеріалів справи, в тому числі наданих до матеріалів позову копій рішень Господарського суду Запорізької області, судом встановлено, що на виконанні у державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області Смертіна О.С. перебувало зведене виконавче провадження №24782704, до складу якого входило і виконавче провадження №36985627 (постанова про відкриття виконавчого провадження від 13.03.2013 року) з виконання наказу Господарського суду Запорізької області №5009/4449/12 від 04.02.2013 року про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька АЕС» на користь ТОВ «НВП ОСТ» суми боргу у розмірі 54 823,36 грн.

З метою самостійного погашення заборгованості платіжним дорученням № 14096 від 05.12.2014 ВП «Запорізька АЕС» ДП ГАЕК «Енергоатом» перерахувало на рахунок ТОВ «НВП ОСТ» частину заборгованості на суму 50 846,43 грн. (призначення платежу «капітальний ремонт системи періодичного контролю трансформаторів, Акт № 1 від 12.06.2012, д. № 75/299-11 від 01.12.2011), про що було повідомлено Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області. В подальшому, 22.02.2016 року Державним підприємством «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька АЕС» платіжними дорученнями № 3449 та № 3465 перерахувало на рахунок Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області суму боргу за зведеним виконавчим провадженням ЗВП № 24782704, в тому числі заборгованість за рішенням суду по ВП № 36985627 в розмірі 3976,50 грн. Тобто, боржником борг у сумі 54 823,36 грн. було сплачено в лютому 2016 року.

Постановою державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області від 17.03.2016 року ВП № 36985627 було закінчено виконавче провадження з примусового виконання наказу № 5009/449/12 від 04.02.2013 на підставі п.8 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про виконавче провадження», у зв`язку з погашенням заборгованості в повному обсязі.

При цьому, в листопаді 2016 року боржнику - Державному підприємству «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька АЕС» на його запит до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області було повідомлено, що згідно платіжного доручення № 1580 від 31.05.2016 р. на рахунок ТОВ «НВП ОСТ» за розпорядженням № 3304499/1 від 26.05.2016 р. було перераховано заборгованість у сумі 54823,36 грн. замість частини боргу у сумі 3976,50 грн.

Тобто, державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області при примусовому виконанні наказу Господарського суду Запорізької області від 04.02.2013 року № 50009/4449/12 було допущено подвійне перерахування на користь ТОВ «НВП ОСТ» суми боргу у розмірі 50846,86 грн.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 09.02.2017 у справі №5009/4449/12 було задоволено скаргу Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» та визнано неправомірними дії Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області наслідком яких стало повторне перерахування на користь ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ОСТ» суми боргу в розмірі 50 846,43 грн.

При цьому, суд звертає увагу, що при розгляді даної справи господарським судом, був присутній і представник Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, якому було достеменно відомо про всі встановлені в ході розгляду справи №50009/4449/12, обставини.

Крім того, з наданих до суду доказів з`ясовано, що рішенням Господарського суду Запорізької області від 01.04.2020 по справі №908/3200/19 за позовом Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державної казначейської служби України позовні вимоги задоволено частково, а саме: стягнуто з Державного бюджету України на користь Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» майнову шкоду у розмірі 50 846,43 грн., завданої внаслідок незаконних дій Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області.

10.09.2020 ухвалою Верховного Суду відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 25.08.2020 у справі № 908/3200/19, якою апеляційні скарги Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Запорізькій області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) та Державної казначейської служба України залишено без задоволення, а рішення Господарського суду Запорізької області від 01.04.2020 у справі № 908/3200/19 - без змін.

Таким чином, Південному міжрегіональному управлінню Міністерства юстиції (м.Одеса), який є правонаступником Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області та Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про неправомірність дій відповідача було відомо ще з грудня 2016 року, коли до Господарського суду Запорізької області (справа №5009/4449/12) було подано скаргу Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Запорізька атомна електрична станція» на дії Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області щодо подвійного перерахування на користь ТОВ «Науково-виробниче підприємство «ОСТ» суми боргу в розмірі 50 846,43 грн.

Між тим, до суду із вказаним позовом позивач звернувся лише 10.05.2023 року, тобто із порушенням шестимісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Суд звертає увагу, що наведені позивачем обставини щодо не порушення строку звернення до суду, у зв`язку із зверненням до Дніпропетровського окружного адміністративного суду у березні 2023 року із позовною заявою, яка ухвалою суду від 10.04.2023 року була повернута позивачу (справа №160/3956/23), не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки вказані обставини не позбавляли позивача можливості своєчасного звернення до суду із позовом, відповідно до норм ст. 122 КАС України.

Матеріали позову не містять обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду із позовними вимогами, визначеними в прохальній частини позову, не додано до суду і заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав поважності пропущення строку звернення до суду, що свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160 КАС України.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч. 1 ст. 123 КАС України).

Суд зазначає, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом, підтверджені відповідними та належними доказами.

З урахуванням наведеного суд зазначає, що твердження позивача про те, що ним не порушені строки звернення до суду, судом до уваги не приймаються, у зв`язку із чим, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строків звернення до суду та навести підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази їх поважності.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду, та у разі необхідності подання заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав поважності пропущення строку звернення до суду та наданням відповідних доказів.

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача Державна Казначейська служба України про відшкодування збитків - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачу, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева