Справа № 120/9297/23
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2023-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

03 липня 2023 р. Справа № 120/9297/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказав на протиправну бездіяльність пенсійного органу щодо невстановлення і невиплати йому з 01 липня 2021 року щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2000 гривень, яка передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб".

А тому з метою захисту своїх прав позивач звернувся з позовом до суду з вимогою зобов`язати відповідача здійснити нарахування та виплату йому щомісячної доплату до пенсії в розмірі 2000 гривень з 01 липня 2021 року.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Так, частиною 6 статті 161 КАС України, передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується з частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Водночас особливості строків звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за загальним правилом, строк звернення до адміністративного суду становить шість місяців, який слід обчислювати з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У позовній заяві також йдеться про поновлення строку звернення до адміністративного суду, що суд розцінює як відповідне клопотання. Таке клопотання обгрунтовано приписами частини 3 статті 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", відповідно до яких перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком. Позивач зазначає, що встановлення щомісячної доплати в розмірі 2000 гривень до пенсії не слід розцінювати як перерахунок пенсії в розумінні Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45. Крім того, на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у справі № 120/7488/20-а пенсійним органом проведено перерахунок пенсії позивача, внаслідок чого її розмір істотно збільшився. За таких обставин, незважаючи на те, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, розмір якої мав би бути відомий особі, яка її отримує, позивач не міг знати про порушення його прав щодо невстановлення доплати до пенсії з 01 липня 2021 року у зв`язку з виконанням пенсійним органом судового рішення від 26 січня 2021 року у справі № 120/7488/20-а. А тому, на думку позивача, строк звернення до адміністративного суду підлягає поновленню.

Слід врахувати, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась до суду, такі обставини пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

А відтак поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як свідчить зміст позовної заяви, така обґрунтована протиправними, на думку позивача, діями відповідача щодо відмови у нарахуванні та виплати йому з 01 липня 2021 року щомісячної доплати в розмірі 2000 гривень, яка передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб" (фактично спір стосується обставин щодо невстановлення пенсійним органом позивачеві з 01 липня 2021 року щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2000 гривень).

Водночас позовна заява надійшла до Вінницького окружного адміністративного суду 28 червня 2023 року.

Відтак позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду із позовом щодо оскарження дій Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, що стосується невстановлення йому щомісячної доплати в розмірі 2000 гривень.

У клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду йдеться про те, що позивачеві не могло бути відомо про порушення його прав та інтересів, оскільки під час перерахунку пенсії позивача на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у справі № 120/7488/20-а розмір його пенсії істотно збільшився, а тому позивач не міг знати, що Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області не встановило йому щомісячну доплату в розмірі 2000 гривень на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб".

Водночас такі аргументи позивача слід оцінити критично з огляду на таке.

Дійсно, в провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа № 120/7488/20-а у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області.

Рішенням суду від 26 січня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково. Зокрема таким рішенням, окрім іншого, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області прийняти довідку Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Вінницькій області про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 та здійснити перерахунок та виплату пенсії з 01 квітня 2019 року з урахуванням 80 % від усіх складових грошового забезпечення вказаних у довідці без обмеження пенсії максимальним розміром.

На виконання згадуваного рішення суду здійснено перерахунок пенсії позивача (такий перерахунок здійснено до 01 липня 2021 року).

Отже, з цього слідує, що після проведеного перерахунку на виконання рішення суду від 26 січня 2021 року позивач достеменно знав, що розмір його пенсії до 01 липня 2021 року виплачувався в сталому (незмінному) розмірі.

Водночас 14 липня 2021 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 713 "Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб", якою установлено з 1 липня 2021 р. особам, яким призначено пенсію до 1 березня 2018 р. відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (крім військовослужбовців строкової служби), до розмірів їх пенсій, визначених відповідно до статей 13, 21 і 36 Закону станом на 1 березня 2018 р., щомісячну доплату в сумі 2000 гривень, яка враховується під час подальших підвищень розмірів пенсій, визначених відповідно до статей 13, 21 і 36 Закону.

Відтак на виконання вимог цієї постанови Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області мало б встановити позивачеві з 01 липня 2021 року щомісячну доплату до пенсії в розмірі 2000 гривень.

Проте такої доплати з 01 липня 2021 року йому не встановлено, що й слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Тобто позивач, достовірно знаючи, що після перерахунку пенсії на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 26 січня 2021 року розмір його пенсії виплачувався в сталому розмірі без врахування щомісячної доплати в розмірі 2000 гривень, не міг не знати, що йому не встановлено таку щомісячну доплату, адже у разі встановлення такої розмір його пенсії підвищився б на 2000 гривень ще у липні 2021 року.

В контексті наведеного суд наголошує на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Суд звертає увагу на тому, що судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31 березня 2021 року по справі № 240/12017/19 відступила від висновків, викладених, зокрема, у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18, від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах.

У постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 суд касаційної інстанції дійшов такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів;

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

За наведених обставин слід дійти висновку, що позивачу ще з липня місяця 2021 року мало б бути відомо про той факт, що щомісячна доплата в розмірі 2000 гривень йому не призначена, а отримання листа відповідача у відповідь на його запит не змінює момент, з якого ОСОБА_1 повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації такого права і цей момент не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в цьому випадку, оскільки дії щодо захисту прав позивача почались вчинятись ним більш ніж через шість місяців відтоді, коли, мав місце факт порушення прав.

Натомість в даному випадку позивачу було відомо, що з 01 липня 2021 року розмір його пенсії не змінився в бік збільшення на 2000 гривень, а тому саме з цього моменту йому мало б бути відомо про порушення прав та інтересів, адже до липня 2021 року позивач отримувала пенсію в сталому розмірі.

За таких обставин слід дійти висновку, що позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до адміністративного суду, а клопотання про поновлення строку звернення до суду не містить поважних причин для поновлення такого строку, а тому таке задоволенню не підлягає.

При цьому не заслуговують на увагу посилання позивача на частину 3 статті 51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", оскільки у ній врегульовано строк перерахунку призначених пенсій органами Пенсійного фонду, а не строк звернення до суду, що є різними за своїм змістом.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків шляхом наведення інших обставин, які завадили позивачу вчасно звернутися до суду з позовом.

Керуючись статтями 122, 160, 161, 169, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович