Справа № 480/4067/22
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2023-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 р.Справа № 480/4067/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Д.С.,

представника позивача - Хурсенка С.О.,

представника відповідача - Бардакової Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 31.01.2023 (головуючий суддя І інстанції: О.М. Кунець, повний текст складено 28.03.23 року) по справі № 480/4067/22

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 24.05.2022 №300 «Про застосування до працівника УПП в Сумській області ДПП дисциплінарного стягнення», яким до поліцейського взводу № 1 роти №3 батальйону УПП в Сумській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, № 818 а/с «По особовому складу» від 02.06.2022, яким ОСОБА_1 , поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліції» звільнено зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №1 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Сумській області Департаменту патрульної поліції з 02.06.2022;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 02.06.2022 до прийняття судового рішення.

В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що дисциплінарного поступку не вчиняв, відповідачем вина його не встановлена та не доведена, як і не встановлено обставин, які впливають на ступінь і характер його відповідальності, причин та умов, що сприяли скоєнню порушення, а тому накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення позивача, є безпідставними та протиправними.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 31.01.2023 в задоволенні позову відмовлено.

Позивач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, невідповідність висновків суду обставинам справи, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що неявка позивача на місце служби без поважних причин, не виконання наказу безпосереднього керівника, не збереження в належному стані переданих йому боєприпасів та втрата набоїв до табельної зброї, порушення Присяги поліцейського не доведена відповідачем та не встановлена судом. Спірні накази прийняті без повного всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, встановлення факту вчинення проступку та ступеню вини, що є невиконанням покладених на відповідача Дисциплінарним статутом Національної поліції України обов`язків, що залишилось поза увагою суду першої інстанції.

Вказує, що 29.03.2022 ОСОБА_2 безпосередній керівник ОСОБА_1 відпустив останнього зі служби для вирішення побутових питань із необхідністю повернення лише у разі загострення ситуації, тобто фактично дозволив позивачу не прибувати на службу на весь день. Факт перебування позивача 29.03.2022 в стані алкогольного сп`яніння та його відмови від проходження медичного огляду відповідачем не доведений, а судом не встановлений, оскільки належними доказами не зафіксований.

Зазначає, що суд першої інстанції безпідставно взяв до уваги покази свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в підтвердження стану ОСОБА_1 , проте з невідомих обставин, не врахував пояснення свідка ОСОБА_5 , який повідомив, що позивач алкогольних напоїв 29.03.2022 не вживав і був тверезим, а також відеозапис, який свідчить, що у позивача були відсутні ознаки сп`яніння, а саме порушення координації рухів, порушення мовлення, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя, поведінка, що не відповідає обстановці.

Також, зазначає, що 29.03.2022 він не перебував на блок-посту в с.Писарівка Сумського району Сумської області, оскільки в той час біля магазину «Кордон» в с.Писарівка стаціонарний блок-пост не був облаштований, спеціальних знаків або фортифікаційних споруд не було встановлено, що підтвердили свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_5 .

При цьому, звертає увагу, що відповідачем не обґрунтовано підстави неможливості застосування менш суворого дисциплінарного стягнення, ніж звільнення зі служби в поліції, враховуючи, що останній раніше не притягався до дисциплінарної відповідальності, є учасником бойових дій, а службова характеристика не є об`єктивною.

Департамент патрульної поліції Національної поліції України (далі - відповідач) подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти вимог апеляційної скарги, вважала рішення суду першої інстанції законним, обґрунтованим, просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ОСОБА_1 з серпня 2020 р. проходив службу у Департаменті патрульної поліції Національної поліції України на посаді поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області.

30.03.2022 до начальника УПП в Сумській області ДПП майора поліції О. Калюжного надійшла доповідна записка від заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Сумській області про можливе порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти №3 батальйону УПП в Сумській області ДПП капралом поліції ОСОБА_1 (т. 1 а.с. 45-46).

В доповідній записці зазначено, що 29.03.2022 поліцейський взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП з Сумській області ДПП капрал поліції ОСОБА_1 перебуваючи поза службою, був затриманий представниками територіальної оборони на блокпосту с. Писарівка Сумської області. На місці події командир взводу № 2 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , командир взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Сумській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_7 та командир роти № 3 УПП в Сумській області ДПП капітан поліції ОСОБА_8 встановили, що ОСОБА_9 мав ознаки алкогольного сп`яніння, поводив себе зухвало, чим на блокпосту спричинив конфлікт з представниками територіальної оборони Хотінської об`єднаної територіальної громади ОСОБА_10 та ОСОБА_3 . Затриманого до приїзду керівництва було передано голові об`єднаної територіальної громади с. Хотінь ОСОБА_11 .

Після отримання письмових пояснень ОСОБА_12 та ОСОБА_13 капрала поліції Максима Головенка було доставлено до УПП в Сумській області ДПП, де у присутності керівництва батальйону УПП в Сумській області ДПП та представників Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України останньому було запропоновано пройти огляд на встановлення наявності чи відсутності стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального технічного засобу Alcotest Drager. ОСОБА_9 від проходження огляду відмовився, що було зафіксовано відповідним актом та відеореєстратором ДМТ-1 ВМ0161.

Наказом від 30.03.2022 № 27 УПП в Сумській області "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії", яким призначено службове розслідування з метою з`ясування обставин викладених у доповідній записці (т. 1 а.с. 47-48).

Під час службового розслідування відповідачем опитано позивача, капітана поліції ОСОБА_2 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , лейтенанта поліції ОСОБА_14 , ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , досліджено книгу нарядів роти № 3 батальйону УПП в Сумській області, розпочатої 04.12.2021, відеозаписи з реєстратора ВМ № 0161, службову характеристику позивача, за наслідком якого складено висновок від 10.05.2022 (т. 1 а.с. 22 - 44).

Висновком службового розслідування встановлено порушення, ОСОБА_1 вимог пунктів 1,2 ч. 1 ст. 18, ч. 2 ст. 24, ч. 1 ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1-6, 8, 10, 13, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 1, 10 частини 2 розділу II Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 28.09.2020 №2007, абзаців 1, 7,8, 10 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179, ч. 2 розділу III, частин 1, 5, 6 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ Україні від 01.02.2016 № 70 та визнано за необхідне застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби.

Наказом начальника ДПП від 24.05.2022 № 300 «Про застосування до працівника УПП в Сумській області ДПП дисциплінарного стягнення» наказано за скоєння дисциплінарного проступку до поліцейського взводу № 1 роти № 3 батальйону УПП в Сумській області ДПП капрала поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (т. 1 а.с. 18-20).

Згідно наказу ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, а саме: під час уведення на території України воєнного стану з огляду на військову агресію російської федерації проти України, тоді, коли особовий склад органів поліції, крім реалізації основних повноважень поліції, реалізує додаткові повноваження щодо виконання завдань територіальної оборони, забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану з метою забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, порушуючи Присягу поліцейського, ОСОБА_1 самоусунувся від виконання покладених на нього основних та додаткових завдань і 29.03.2022 в умовах військового стану відмовився виконувати наказ безпосереднього керівника старшого інспектора прес-служби УІІН в Сумській області ДПП капітана поліції капітана поліції ОСОБА_15 та свої службові обов`язки щодо несення служби на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області ДПП, і як наслідок - не з`явився за місцем несення служби без поважних причин.

Так, 29.03.2022 ОСОБА_1 , перебуваючи на блокпосту в селі Писарівка Сумського району, створеному з метою забезпечення пропускного режиму, нагляду за дорожнім рухом та забезпечення контролю за оперативною ситуацією, що розташований біля зупинки громадського транспорту «Писарівка» на автодорозі Н-07 Київ - Суми Юнаківка, з явними ознаками алкогольного сп`яніння під час спілкування з представниками територіальної оборони Хотінської ОТГ не дотримався норм ділового мовлення та допустив використання ненормативної лексики, не контролював свою поведінку та емоції, порушив громадський порядок та норми законодавства України.

Крім того, ОСОБА_1 порушив визначені законом зобов`язання берегти і підтримувати в належному стані передані йому в користування боєприпаси та обачливо поводитися з ними, не контролював наявність отриманих боєприпасів та допустив втрату набоїв до табельної вогнепальної зброї «Форт -17» № 153365 у кількості 14 штук, чим порушив службову дисципліну.

Наказом ДПП від 02.06.2022 № 818 о/с капрала поліції ОСОБА_1 звільнено із служби в поліції за за п. 6 ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (т. 1 а.с. 21).

Позивач вважаючи накази про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також про звільнення зі служби протиправними та необґрунтованими, звернувся з цим позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що факт вчинення дисциплінарного проступку є доведеним, накази відповідачем прийняті у порядку та спосіб, встановлені чинним законодавством.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII).

Частиною 1 ст.8 Закону №580-VIII визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до пунктів 1,2 ст.18 Закону №580-VIII поліцейській зобов`язаний 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно частин 1, 2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 24 Закону №580-VIII установлено, що у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно з ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

Відповідно до ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно із ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні Присяги працівника поліції та службової дисципліни, а саме: ОСОБА_1 самоусунувся від виконання покладених на нього основних та додаткових завдань і 29.03.2022 в умовах військового стану відмовився виконувати наказ безпосереднього керівника старшого інспектора прес-служби УІІН в Сумській області ДПП капітана поліції капітана поліції ОСОБА_15 та свої службові обов`язки щодо несення служби на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області ДПП, і як наслідок - не з`явився за місцем несення служби без поважних причин. Крім того, ОСОБА_1 порушив визначені законом зобов`язання берегти і підтримувати в належному стані передані йому в користування боєприпаси та обачливо поводитися з ними, не контролював наявність отриманих боєприпасів та допустив втрату набоїв до табельної вогнепальної зброї «Форт -17» № 153365 у кількості 14 штук.

Так, висновком службового розслідування встановлено, що в період часу з 09.00 29.03.2022 до 09.00 30.03.2022, згідно графіку чергувань працівників УПО в Сумській області ДПП на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області, ОСОБА_1 , мав перебувати за місцем несення служби.

Необхідність виходу позивача на службу 29.03.2022 була доведена до відома останнього за допомогою засобів мобільного зв`язку в месенджері «WhatsApp», де ОСОБА_16 , як старший наряду, в спеціально створену групу надсилав список чергових, графік чергувань та вказував час несення служби на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області ДПП, що також визнав позивач в суді першої інстанції.

Доводи позивача, щодо відсутності 29.03.2022 на службі з відома та згоди його безпосереднього керуваника ОСОБА_2 спростовуються наявними в справі доказами.

Опитаний як в ході службового розслідування так і в якості свідка в суді першої інстанції ОСОБА_2 повідомив, що ОСОБА_1 о 09:17 зателефонував йому та висловив прохання прибути до УПП в Сумській області близько 11.00, пояснюючи це необхідністю допомогти батькові перекрити дах одного з житлових приміщень за місцем помешкання. Об 11:12 ОСОБА_2 надійшов повторний дзвінок, у ході якого ОСОБА_17 просив дати більше часу у зв`язку з тим, що він не встиг закінчити побутові справи. З огляду на достатню кількість залученого до чергування особового складу ним прийнято рішення надати ОСОБА_18 час для перекриття даху за місцем мешкання. При цьому він цікавився, чи дійсно ОСОБА_9 планує перебувати за місцем мешкання та потребує часу для врегулювання побутових питань, на що останній відповів, що потребує кілька годин лише для допомоги вдома та у випадку загострення оперативної ситуації в регіоні буде готовий негайно повернутися до несення служби.

Статтею 91 Закону №580-VIII врегульовано службовий час і час відпочинку поліцейських. Так, статтею передбачено особливий характер служби в поліції, який містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідці дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та з метою вжиття заходів необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави особовий склад УПП в Сумській області ДПП, який знаходився в м. Суми був задіяний до заходів, спрямованих на забезпечення публічної безпеки і порядку, здійснення цілодобового моніторингу оперативної обстановки на території обслуговування УПП в Сумській області ДПП, в тому числі чергування на вході/в`їзді до приміщення вказаного управління.

29.03.2022 керівником ОСОБА_1 ОСОБА_2 сформовано та доведено до відома працівників поліції, в тому числі і позивача графік несення ними служби на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області ДПП, в якому 29.03.2022 ОСОБА_1 , мав перебувати за місцем несення служби.

Як вірно зазначив суд першої інстанції, надання ОСОБА_2 можливості позивачу бути відсутнім на службі для того, щоби допомогти батькові перекрити дах будинку не позбавляло останнього обов`язку після виконання відповідних робіт негайно повернутись до місця несення служби.

Отже доводи апелянта щодо надання дозволу безпосереднім керівником позивача ОСОБА_19 бути відсутнім на служби на весь день ґрунтуються на власному тлумаченні відповіді керівника на прохання позивача бути відсутнім деякий час на службі.

Посилання апелянта на те, що він не перебував на блок-посту в с.Писарівка Сумського району Сумської області 29.03.2022 з огляду на відсутність спеціальних знаків або фортифікаційних споруд не спростовують його відсутність за місцем несення служби.

Також, згідно висновку службового розслідування 29.03.2022 ОСОБА_1 , перебуваючи на блокпосту в селі Писарівка Сумського району, створеному з метою забезпечення пропускного режиму, нагляду за дорожнім рухом та забезпечення контролю за оперативною ситуацією, що розташований біля зупинки громадського транспорту «Писарівка» на автодорозі Н-07 Київ - Суми Юнаківка, з явними ознаками алкогольного сп`яніння під час спілкування з представниками територіальної оборони Хотінської ОТГ не дотримався норм ділового мовлення та допустив використання ненормативної лексики, не контролював свою поведінку та емоції, порушив громадський порядок та норми законодавства України.

Доводи апелянта про недоведеність відповідачем факту перебування позивача 29.03.2022 в стані алкогольного сп`яніння та його відмови від проходження медичного огляду, колегія суддів вважає необґрунтованими оскільки підстави притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за спірними наказами є інші, а саме не виконання наказу безпосереднього керівника, порушення Присяги, Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного Статуту.

Крім того, допитані в якості свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_3 підтвердили в суді першої інстанції, що позивач від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння за допомогою Drager Alcotest 7510 відмовився, що також підтверджується актом про відмову огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів та в цей день позивач не проходив медичний огляд. (т. 1 а.с. 209).

Колегія суддів зауважує, що гарантованому у ч.2 ст. 77 КАС України обов`язку доказування суб`єктом владних повноважень правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності кореспондують вимоги ч.1 ст. 77 КАС України, згідно яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Матеріалами службового розслідування, а також показами свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_10 , чергових на блок-посту с. Писарівка, встановлено, що ОСОБА_1 агресивно поводився по відношенню до вказаних осіб, висловлював образи та погрози, вживав нецензурну лайку, нестримана, агресивна поведінка позивача призвела до надягнення на нього кайданок.

Отже, з урахуванням наявних в матеріалах справи та досліджених судом доказів, колегія суддів дійшла погоджується з висновком суду першої інстанції про доведення відповідачем вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у самоусуненні позивача від виконання покладених на нього основних та додаткових завдань і 29.03.2022 в умовах військового стану, відмови виконувати наказ безпосереднього керівника старшого інспектора прес-служби УІІН в Сумській області ДПП капітана поліції капітана поліції Олега Сологуба та свої службові обов`язки щодо несення служби на вході/в`їзді до приміщення УПП в Сумській області ДПП, і як наслідок - відсутності за місцем несення служби без поважних причин.

Також, судом першої інстанції вірно встановлено порушення позивачем обов`язку берегти і підтримувати в належному стані передані йому в користування боєприпаси, обачливо поводитися з ними, не здійснення контролю за отриманими боєприпасами та втрату набоїв до табельної вогнепальної зброї «Форт -17» № 153365 у кількості 14 штук.

Згідно ч. 10 ст. 46 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний у письмовій формі повідомляти свого керівника про застосування вогнепальної зброї, а також негайно повідомити свого керівника про активне застосування вогнепальної зброї, який, у свою чергу, зобов`язаний поінформувати центральний орган управління поліції та відповідного прокурора.

Відповідно до ч. 5 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ Україні від 01.02.20216 №70 (далі - Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю), вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогневої підготовки та вправу зі стрільби.

Частиною 6 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю визначено, що поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами.

Відповідно до ч. 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, про факти втрати (затримки із здачею) вогнепальної зброї і боєприпасів поліцейськими оперативний черговий доповідає в установленому порядку керівнику (заступнику керівника, уповноваженій особі від керівництва) органу (закладу, установи) поліції і далі діє за його вказівкою відповідно до законодавства.

Вимогами частин 1, 5, 6 розділу IV Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю встановлено, що вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, поліцейський зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції; під час несення служби поліцейським слід постійно контролювати наявність отриманої зброї; категорично забороняється від`єднувати магазин від зброї та виймати з нього патрони.

Згідно вимог ч. 10 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту, поліцейський зобов`язаний берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів.

Так, в судовому засіданні позивач зазначав, що особисто не використовував вогнепальну зброю та набої, де їх було використано не знає, отже фактично визнав порушення Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, що призвело до втрати службового майна.

Колегія суддів звертає увагу, що зі змісту присяги поліцейського, яку склав позивач, при вступі на службу в поліції, вбачається що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й в повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вказані висновки висловлені Верховним Судом, зокрема, у постанові від 31.05.2023 у справі № 600/1542/22-а.

Зі змісту присяги вбачається, що її зміст поєднує в собі правові та моральні соціальні норми, які дотримані позивачем не були.

Крім того, відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України були затверджені Правила етичної поведінки поліцейських.

Метою Правил етичної поведінки поліцейських є урегулювання поведінки поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України, з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. Згідно з пунктом 4 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських при зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику. Зважаючи на вищевикладене, до працівників поліції у порівнянні з пересічними громадянами, за порушення дисципліни вживаються більш суворі заходи дисциплінарного впливу; визначення виду стягнення здійснюється начальником відповідно до його повноважень, з урахуванням висновків службового розслідування та при наявності підстав для його накладення.

В листі Національної поліції України від 18 лютого 2019 року № 1884/01/12-2019 щодо зміцнення службової дисципліни та законності в органах та підрозділах Національної поліції України, вказано, що за порушення службової дисципліни, незважаючи чи поліцейський знаходиться на службі чи поза нею, негідну поведінку в побуті та вчинення випадків, які створюють негативний імідж поліції, за результатами службових розслідувань приймати найсуворіший захід дисциплінарного впливу - звільнення зі служби в поліції.

Чинне законодавство покладає на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Поліцейський зобов`язаний не допускати вчинків, що ганьблять звання працівника поліції, або підривають авторитет поліції.

Враховуючи встановлені обставини та оцінюючи дії, що ставляться в провину позивачеві, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Доводи апелянта щодо не обґрунтування відповідачем підстав неможливості застосування до нього менш суворого дисциплінарного стягнення, ніж звільнення зі служби в поліції, враховуючи, що останній раніше не притягався до дисциплінарної відповідальності, є учасником бойових дій колегія суддів відхиляє, оскільки застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням відповідних обставин і не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таких висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 07 березня 2019 року в справі №819/736/18, від 19 травня 2022 року в справі №480/4079/18.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачеві відповідачем ураховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що застосовуючи до ОСОБА_1 найсуворіший вид дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, а отже накази від 24.05.2022 № 300, від 02.06.2022 № 818 о/с є правомірними та не підлягають скасуванню.

Згідно із ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень доведено правомірність його рішень, які є предметом оскарження у даній справі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про необґрунтованість позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 31.01.2023 по справі № 480/4067/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 30.06.2023 року