Справа № 560/5907/23
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/5907/23
РІШЕННЯ

іменем України

28 червня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д.

за участю:секретаря судового засідання Уроди І.М. позивачки - ОСОБА_1 представника відповідача - Долобонько Л. М.
розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Крупи Олександра Володимировича про визнання дій та бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

І. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЙ СТОРІН

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Крупи Олександра Володимировича, у якому просить визнати протиправними дії та бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, які полягають в усвідомленому ненаданні повного розрахунку за її запитом, а саме ненаведення у наданій відповіді на її інформаційний запит від 21.03.2023 року розрахунку загальної суми пенсійної виплати до її незаконного обмеження. Також вважає, що Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, за наслідками індексації основного розміру пенсії з 01.03.2023 року, незаконно й протиправно обмежив розмір її пенсійної виплати і зменшив розмір індексації на 444,89 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що надана їй своєчасно відповідь від 27 березня 2023 року не містить розрахунку пенсійної виплати з урахуванням обмеження за п. 10 незаконної постанови КМ від 24 лютого 2023 року, а саме не зазначено суму виплати згідно з її запитом - 12654,61 грн.

Зазначає, що чиновники зухвало обмежили розмір її пенсії, що призвело до моральних страждань, відтак заподіяння моральної шкоди.

Просить суд зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Хмельницькій області перерахувати з 01.03.2023 року й виплачувати повну суму індексації, що становить 1944,89 грн та відшкодувати моральну шкоду у розмірі 1 500 000 грн., заподіяну протиправними діями та бездіяльністю.

Відповідачі подали відзиви, у яких позов не визнають. Зазначають, що позивачці було надано відповідь на запит, яка містить всі складові запитуваної інформації, в тому числі обмеження індексації згідно з Постановою № 168 у сумі 444, 89 грн. Вважають, що діяли на підставі, в межах та відповідно до діючого законодавства. Позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди заперечують, оскільки їх дії є правомірними, а заявлений розмір моральної шкоди необґрунтований і безпідставний.

У відповіді на відзив позивачка зазначила аргументи на відзив, підтримавши позовні вимоги, навела правові позиції Верховного суду.

В судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги та звернула увагу суду на систематичне порушення її прав пенсійним органом, що негативно вплинуло на стан її здоров`я. Вказала, що не надавши заперечення, відповідач фактично погодився з її доводами.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечила проти позову, додатково вказала, що надана позивачці відповідь сформована відповідно до автоматизованих даних і містить запитуваний розрахунок складових пенсійних виплат, зокрема суму обмеження індексації - 444.89 грн.

ІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2023 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 травня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

ІІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

21.03.2023 ОСОБА_1 направила начальнику Головного управлінню Пенсійного фонду України у Хмельницькій області інформаційний запит, у якому просила надати розрахунок її пенсійної виплати після проведення індексації з 01 березня 2023 року, відповідно до ч. 2 ст. 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", з наведенням розрахунку кожної складової: 1. згідно з коефіцієнтом 1.197, що встановлено постановою КМ від 24 лютого 2023 року № 168; 2. з урахуванням обмеження за п. 10 зазначеної незаконної постанови.

27 березня 2023 року Головним управлінням Пенсійного фонду України у Хмельницькій області надано відповідь, де позивачку, поміж іншого, повідомлено, що з 01 березня 2023 року Головним управлінням Пенсійного фонду України у Хмельницькій області було здійснено перерахунок пенсії ОСОБА_1 , відповідно до якого розмір пенсії з 01.03.2023 становить 12209,72 грн та надано її розрахунок:

7405,03 грн (середня заробітна плата в галузях економіки України за 2014 - 2016 роки 3764,40 грн х 1,17 х 1,11 х 1,11 х 1,14 х 1,197) х 4,27467 (індивідуальний коефіцієнт заробітної плати) = 31654,06 грн (середньомісячна заробітна плата для обчислення пенсії) х 0,37333 (коефіцієнт страхового стажу) = 11817,41 грн (розмір пенсії за віком, обчислений згідно статті 27 Закону №1058) + 355,81 грн (доплата за 17 років понаднормативного стажу, 2093,00 грн х 17%) = 12173,22 грн (загальний розмір пенсії за віком) - 444,89 грн (обмеження індексації з 01.03.2023 згідно п. 10 Постанови №168) + 481,39 грн (пенсія за особливі заслуги перед Україною, 2093,00 грн х 23%) = 12209,72 грн (пенсія до виплати).

Вважаючи незаконним і протиправним обмеження розміру пенсійної виплати і зменшення розміру індексації на 444.89 грн, позивачка звернулася до суду. Також позивачка вважає, що відповідачі неналежним чином розглянули її запит, не надали їй повний розрахунок за запитом, чим завдали моральних страждань.

IV. ОЦІНКА СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" від 09.07.2003 № 1058-IV для забезпечення індексації пенсії щороку з 1 березня проводиться перерахунок раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії.

Показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, щороку збільшується на коефіцієнт, що відповідає 50 відсоткам показника зростання споживчих цін за попередній рік та 50 відсоткам показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.

У разі відсутності дефіциту коштів Пенсійного фонду для фінансування виплати пенсій у солідарній системі розмір щорічного збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, передбачений абзацом другим цієї частини, може бути збільшений, але не повинен перевищувати 100 відсотків показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.

Розмір та порядок такого збільшення визначаються у межах бюджету Пенсійного фонду за рішенням Кабінету Міністрів України з урахуванням мінімального розміру збільшення, визначеного абзацом другим цієї частини.

Тобто, законодавець чітко визначив, що розмір та порядок перерахунку призначених раніше пенсій для забезпечення індексації пенсії, визначається у межах бюджету Пенсійного фонду за рішенням Кабінету Міністрів України.

Відповідно до пункту 8 розділу "Прикінцеві положення" Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" встановлено, що у 2023 році частина друга та абзац п`ятий частини четвертої статті 42, третє речення абзацу першого пункту 13 розділу XV "Прикінцеві положення" Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., NN 49 - 51, ст. 376 із наступними змінами), частина друга статті 22, стаття 64 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (Відомості Верховної Ради України, 1992 р., N 29, ст. 399; із змінами, внесеними Законом України від 15 лютого 2022 року N 2040-IX), частина друга статті 31 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування" в редакції Закону України від 21 вересня 2022 року N 2620-IX, частина четверта статті 54, частина друга статті 67 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" (Відомості Верховної Ради України, 1992 р., N 13, ст. 178 із наступними змінами), частина четверта статті 12 та абзац другий пункту 12 розділу VIII "Прикінцеві положення" Закону України "Про державну допомогу сім`ям з дітьми" (Відомості Верховної Ради України, 2001 р., N 20, ст. 102 із наступними змінами), частина шоста статті 38 Закону України "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1991 р., N 21, ст. 252 із наступними змінами), абзац другий частини п`ятої статті 6 Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1991 р., N 22, ст. 262 із наступними змінами), стаття 29 Закону України "Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні" (Відомості Верховної Ради України, 2006 р., N 2 - 3, ст. 36 із наступними змінами) застосовуються у порядку, на умовах та у строки, що визначені Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 24.02.2023 № 168 "Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році" (далі - Постанова № 168).

Зокрема, пунктом 1 Постанови № 168 установлено, що з 1 березня 2023 р. перерахунок пенсій згідно з Порядком проведення перерахунку пенсій відповідно до частини другої статті 42 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 лютого 2019 р. N 124 "Питання проведення індексації пенсій у 2019 році" (Офіційний вісник України, 2019 р., N 19, ст. 663), проводиться із застосуванням коефіцієнта збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії (далі - коефіцієнт збільшення), у розмірі 1,197.

Пунктом 10 Постанови № 168 визначено, що розмір збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктами 1 - 7 цієї постанови, не може перевищувати 1500 гривень.

Тобто, на виконання повноважень наданих законодавством України, Кабінет Міністрів чітко визначив межу перерахунку, а саме 1500 грн.

Враховуючи зазначене, в діях відповідачів щодо зменшення суми індексації на 444, 89 грн і нарахування її в сумі 1500 грн відсутня протиправність, а отже позовні вимоги в цій частині задоволенні не підлягають.

Статтею 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Позовні вимоги про зобов`язання Головне управління Пенсійного фонду України у Хмельницькій області перерахувати з 01.03.2023 року й виплачувати повну суму індексації, що становить 1944,89 грн є похідними від вимоги про протиправність зменшення індексації, а тому у їх задоволенні позову також слід відмовити.

Обґрунтовуючи свої вимоги щодо визнання протиправними дій та бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Крупи О. В., які полягають в усвідомленому ненаданні повного розрахунку за її запитом, а саме ненаведення у наданій відповіді на її інформаційний запит від 21.03.2023 року розрахунку загальної суми пенсійної виплати до її незаконного обмеження, позивачка стверджує про необхідність зазначення у відповіді відповідачів саме суми пенсійної виплати - 12654,61 грн, згідно із коефіцієнтом 1,197.

Суд відхиляє як безпідставні зазначені доводи позивачки, оскільки відповідь відповідачів містить і розмір призначеної після перерахунку пенсії - 12209,72 грн. і розмір застосованого обмеження індексації відповідно до п. 10 Постанови № 168 - 444,89 грн, що у сумі складає 12654,61 грн, тобто ту суму, про яку зазначає позивачка.

А тому, позовні вимоги щодо визнання протиправними дій та бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області, начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Крупи О. В., які полягають в усвідомленому ненаданні повного розрахунку за її запитом, а саме ненаведення у наданій відповіді на її інформаційний запит від 21.03.2023 року розрахунку загальної суми пенсійної виплати до її незаконного обмеження, позивачка стверджує про необхідність зазначення у відповіді відповідачів саме суми пенсійної виплати - 12654,61 грн, згідно із коефіцієнтом 1,197, задоволенню також не підлягають.

Окрім того, аналізуючи питання правомірності встановлення максимального розміру збільшення в результаті перерахунку пенсії на підставі індексації, необхідно зазначити, що Конституційний Суд України неодноразово висловлював позицію щодо можливості встановлення обмежень розміру соціальних виплат.

Так, відповідно до правової позиції Конституційного Суду України, викладеної у Рішенні від 26.12.2011 N 20-рп/2011, передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Розміри соціальних виплат залежать від соціально-економічних можливостей держави.

Окрім того, аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що, неодноразово висловлюючи правову позицію щодо можливості обмеження розміру соціальних виплат, ЄСПЛ, не заперечуючи право держав зменшувати такий розмір, не сформулював правової позиції щодо достатнього розміру таких соціальних виплат. Така практика свідчить про достатньо широке "поле" для розсуду, яке ЄСПЛ залишає державам у питаннях соціального забезпечення.

Наведене свідчить про те, що ЄСПЛ визнає можливість того, що виплати соціального страхування можуть бути зменшені або припинені, однак, розглядаючи питання відповідності таких дій, у кожній конкретній справі ураховує всі відповідні обставини справи і з`ясовує: чи було законним таке втручання, чи переслідувало легітимну мету таке втручання та чи не поклало таке втручання надмірний тягар на особу, якої це стосується.

За аналогічних обставин ЄСПЛ не констатує порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції (справа Valkov and Others v. Bulgaria (заява N 2033/04); справа Khoniakina v. Georgia (заява N 17767/08)).

При цьому, норма законодавства про те, що розмір збільшення в результаті перерахунку пенсії, передбаченого пунктами 1 - 7 цієї постанови, не може перевищувати 1500 гривень, не є дискримінаційною відносно позивачки, оскільки стосується й інших категорій пенсіонерів.

Стосовно позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до ст.56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Отже, моральна шкода повинна бути заподіяна протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин (тобто бути похідною).

Оскільки судом не встановлено протиправності рішень, дій чи бездіяльності відповідачів, суд вважає за необхідне також відмовити у задоволенні позову в частині позовних вимог позивача про стягнення моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За нормами частин 1 та 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачі довели правомірність своєї поведінки у спірних правовідносинах, натомість позивачка не довела ті обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Тому, наявні підстави для відмови у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 29 червня 2023 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області (вул. Гната Чекірди, 10,Хмельницький,Хмельницька область,29001 21318350 Начальник Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області Крупа Олександр Володимирович (вул. Герцена, 10,Хмельницький,Хмельницька область,29013 21318350)

Головуюча суддя Д.Д. Гнап