Справа № 580/1389/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 червня 2023 року Справа № 580/1389/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової розглянув у письмовому провадженні заяву представниці позивачки про відвід судді у адміністративній справі № 580/1389/23

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Уманського міськрайонного суду Черкаської області (Черкаська область, м. Умань, вул. Кизила Андрія 18, 20301, )

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

27.02.2023 вх.№ 7110/23 позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Уманського міськрайонного суду Черкаської області, просить:

- визнати протиправною бездіяльність Уманського міськрайонного суду Черкаської області щодо не реєстрації Електронного кабінету ЄСІТС;

- зобов`язати Уманський міськрайонний суд Черкаської області зареєструвати Електронний кабінет ЄСІТС;

- визнати протиправними дії Уманського міськрайонного суду Черкаської області щодо не виконання Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах та Положення про АСДС щодо не проведення повторного автоматизованого розподілу цивільної справи №705/4764/22 для розгляду судді міськрайонного суду Черкаської області В.Гудзенко;

- визнати протиправним та скасувати розпорядження в.о. голови Уманського міськрайонного суду Черкаської області №13 від 21.12.2022, як виданого без участі у розгляді справи судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області В.Гудзенко;

- зобов`язати Уманський міськрайонний суд Черкаської області усунути порушення Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах та Положення про АСДС у цивільній справі №705/4764/22 з урахуванням висновків суду за наслідком розгляду даної справи;

- визнати протиправними дії Уманського міськрайонного суду Черкаської області щодо приховування додатку до позовної заяви від 05.12.2022 на 7 аркушах у матеріалах паперової справи №705/4764/22 та їх оформлення усупереч вимогам Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України та Положення про АСДС;

- зобов`язати Уманський міськрайонний суд Черкаської області виготовити прихований паперовий екземпляр матеріалів цивільної справи №705/4764/22 з урахуванням висновків суду за наслідком розгляду даної справи.

Ухвалою суду від 24.03.2023 відкрите провадження у адміністративній справі №580/1389/23 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). 24.05.2023 суд постановив здійснювати подальший розгляд справи за правилами загального позовного провадження, продовжено підготовче провадження на 30 днів, починаючи з 24.05.2023, призначене підготовче судове засідання на 31.05.2023 - відкладене на 21.06.2023, 23.06.2023-закрите підготовче провадження, призначений розгляд справи по суті на 30.06.2023.

Заяви представника заявника 21.06.2023 вх. № 24759/23 (в системі Електронний суд 20.06.2023), від 22.06.2023 вх. № 25145/23 (в системі Електронний суд 22.06.2023) про відвід судді Л.В. Трофімової визнані необґрунтованими. Черкаський окружний адміністративний суд (суддя А.М. Бабич) у задоволенні заяви від 22.06.2023 вх. № 25145/23 представника позивача Коркіяйнен О.С. про відвід головуючого судді Л.В.Трофімової відмовив повністю. У задоволенні заяви від 23.06.2023 вх. № 25260/23 (сформована в системі "Електронний суд" 23.06.2023) про відвід судді суд відмовив. Ухвалами від 28.06.2023 (судді В.П.Тимошенко, П.Г. Паламар) у задоволенні заяв (сформовані в системі "Електронний суд" 26.06.2023) позивача ОСОБА_1 та представниці позивача - Коркіяйнен О.С. від 27.06.2023 вх.25694/23, від 27.06.2023 вх. 25698/23 про відвід судді Л.В.трофімової у адміністративній справі № 580/1389/23 відмовлено.

28.06.2023 вх. № 25973/23 (сформовано в системі Електронний суд 27.06.2023) в обґрунтуванні підстав для відводу заявник - представник позивача зазначає про недовіру судді Л.В.Трофімовій, стверджуючи про таке: «оптом розглядає заяви про відвід судді, що свідчить про порушення процесуального закону під час розгляду цієї справи». Викладені припущення (на думку позивача) викликають сумніви у неупередженості або об`єктивності судді, тому відповідно до пункту 4 частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України заявлений відвід.

Клопотання від 28.06.2023 №25973/23 про відвід судді Л.Трофімової (ймовірно за наявної описки зазначена інша особа: суддя О.Трофімова, Л.Троімова) представник позивача Коркіяйнен О.С., покликаючись на п.3, 4 ч.1 ст.36 КАС України, уточнює саме щодо: «2) якщо він прямо або опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді» і не надає аргументів щодо обставин згідно змісту пункту 3 ч.1 ст.36 КАС України (якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу).

Відповідно ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 у справі №9901/736/18 (провадження №11-989заі18) дійшла висновку про те, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм під час вирішення питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Пропуск однієї літери в прізвищі особи, що підписала позовну заяву, посадове становище якої визначено, та за наявності інших документів, що надають право даній особі підписувати позов явно вказує на те, що позов був підписаний саме цією особою та не може бути підставою для повернення такої заяви, оскільки таке повернення свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог. Щоб уникнути надмірного формалізму, не повинен тлумачити положення статті 169 КАС України у такий спосіб, щоб створювати штучні перешкоди для доступу до правосуддя (висновки суду апеляційної інстанції у справі. № 580/2245/23 ЄДРСР 111568045).

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Вирішуючи подану заяву представником позивача, суд зазначає про таке.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу.

Головуючий суддя у справі Л.В. Трофімова не є членом сім`ї або близьким родичем сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу.

Особиста неупередженість судді повинна вважатись присутньою/презюмується, доки не доведено протилежного.

Принциповим є здійснення розмежування між обґрунтованим і необґрунтованим сумнівом.

Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.

У клопотанні немає доказів на підтвердження прямої або опосередкованої заінтересованості суддя, який відправляє правосуддя, в результаті розгляду справи, де відповідачем є Уманський міськрайонний суду Черкаської області.

У справі №580/6204/22 до іншого суду Черкаської області ОСОБА_2 не заявлялись ні сумніви, ні відводи стосовно судді Лариси Трофімової . Суд апеляційної інстанції перевірив (ЄДРСР 110801747) апеляційну скаргу позивача на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 січня 2023 року (розглянута у письмовому порядку спрощеного позовного провадження - в ЄДРСР надіслано судом: 26.01.2023, зареєстровано: 28.01.2023, оприлюднено: 30.01.2023) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишив без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 25 січня 2023 року - без змін. Верховний Суд ухвалою від 28 червня 2023 року у справі №580/6204/22 касаційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2023 року повернув скаржнику.

Надаючи оцінку твердженню представника позивача (сторони, яка програла справу №580/6204/22, і може бути незадоволеною), що суддя "не може забезпечити позивачу право на справедливий розгляд за обставин існування між Позивачем, її представником та суддею глибокого конфлікту", суд зазначає про таке.

Конфлікти варто шукати не тільки в природі людини, а також і в соціальних феноменах різних за типом культур. Насамперед: 1) природі самої людини властиві біологічні, психологічні, соціальні й інші фактори, котрі неминуче породжують численні та різноманітні конфліктні ситуації, тому конфлікт є нормальним соціальним явищем; 2) конфлікт виконує позитивні функції у процесі суспільного розвитку, забезпечуючи загальний прогресивний рух суспільного життя, сприяє утвердженню соціальних норм і цінностей; 3) антагонізм між правлячою меншістю та керованою більшістю є неминучим і вічним явищем, яке викликає всілякі суперечки, колізії, конфлікти; 4) існує залежність між змінами економічних, політичних, духовних сторін життя суспільства та конфліктними ситуаціями, які виникають у результаті цих змін. Розглядали соціальні процеси у суспільстві в аспекті чотирьох основних взаємопов`язаних типів взаємодії: конкуренції, конфлікту, пристосування й асиміляції [ ОСОБА_4 . Конфліктологія: курс лекцій, енциклопедія, програма, таблиці. Навчальний посібник. Ужгород: Видавництво УжНУ «Говерла», 2020. 360 с. ].

У справах №580/546/23 за позовом ОСОБА_1 до Ватутінського міського суду Черкаської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії (рішення від 28.02.2023 набрало законної сили 31.03.2023), у справі №580/547/23 за позовом ОСОБА_1 до Ватутінського міського суду Черкаської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії (рішення від 28.02.2023 набрало сили 31.03.2023) - не заявлялися відводи судді Л.В.Трофімовій.

Визначення, чи мало місце зловживання процесуальними повноваженнями, покладається на розсуд суду. І адвокати, і представники сторін, і прокурори в процесі - це ті особи, які повинні сприяти здійсненню правосуддя, бо всі ми для цього і покликані у процес, щоби сприяти йому, але не перешкоджати його здійсненню. Раніше ми багато говорили про процесуальне рейдерство, процесуальні диверсії. Як з цим боротися, було незрозуміло, але тепер у нас є механізм (https://racurs.ua/ua/2187-zlovjyvannya-procesualnymy-pravamy.html). З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: 1) подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи (п.1 ч.2 ст.45 КАС України). Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами (ч.4 ст.45 КАС України).

Судове рішення, в якому дано офіційне тлумачення, сформульовано новий правовий принцип або судовий прецедент, не є формою права і є обов`язковим тільки для сторін у справі (С. Шевчук/ http://eurocourt.in.ua/Article.asp?AIdx=416).

Наприклад, у справі №580/2784/22 суд апеляційної інстанції ухвалами: від 09.05.2023 ЄДРСР 110740196; від 10.05.2023 ЄДРСР 110770009; від 11.05.2023 ЄДРСР 110801932; від 18.05.2023 ЄДРСР 110950236; від 18.05.2023 ЄДРСР 110950277; від 19.05.2023 ЄДРСР 110971740; від 19.05.2023 ЄДРСР 110971662, від 22.05.232 відмовив у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду. Ухвалою від 06.06.2023 ЄДРСР 111382699 суд апеляційної інстанції ухвалив: визнати зловживанням процесуальними правами та такими, що суперечать завданню адміністративного судочинства дії ОСОБА_1 про заявлення завідомо безпідставного відводу судді у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Монастирищенського районного суду Черкаської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, тому заяву ОСОБА_1 про відвід судді від розгляду справи №580/2784/22 - залишив без розгляду.

Голова Ради суддів України підкреслив, що має бути спільна відповідальність усіх гілок влади, які повинні розуміти, що огульна критика судової гілки влади неминуче відобразиться на довірі людей до всього інституту державної влади як такого (https://ko.arbitr.gov.ua/archive/960267/).

У зверненні Ради суддів України від 21.06.2013 № 27 зазначається: незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави. Конституційний Суд України у рішенні від 12.07.2011 №8-рп/2011 у справі №1-8/2011 наголосив: суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання.

У ч. 1 ст. 376 Кримінального кодексу (КК) України «втручання у здійснення правосуддя» визначається як «втручання у будь-якій формі в діяльність судді з метою перешкодити виконанню ним службових обов`язків або добитися винесення неправосудного рішення». Таке формулювання в законі є надміру широким та нечітким, адже не кожен акт перешкоджання судді є злочином. Іноді це може бути адміністративне правопорушення (прояв неповаги до суду), зловживання процесуальними правами (подача безпідставних заяв), або ж просто реалізація особою права на свободу слова, яка не подобається судді (публікації негативного характеру про суддю в ЗМІ). Судді, які звертаються з повідомленнями про втручання, досить часто викладають у них обставини, які, на думку ВРП, не мають ознак втручання. Можлива й протилежна ситуація: судді можуть не усвідомлювати, що втручання дійсно було, ігнорувати такі факти і не подавати необхідних повідомлень до ВРП [ https://dejure.foundation/longread/obstruction-of-justice-2016-2017].

Згідно з частиною 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до частин 1, 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-37 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими самими підставами може бути заявлено відвід судді учасниками справи. Згідно з частиною 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до статті 32 Конституції України гарантовано, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Рішенням Конституційного Суду України від 20.01.2012 № 2-рп/2012 надано офіційне тлумачення положення ч. 2 ст. 32 Конституції України, зокрема: неможливо визначити абсолютно всі види поведінки фізичної особи у сферах особистого та сімейного життя, оскільки особисті та сімейні права є частиною природних прав людини, що не є вичерпними, і реалізуються в різноманітних і динамічних відносинах майнового та немайнового характеру, стосунках, явищах, подіях тощо. Право на приватне та сімейне життя є засадничою цінністю, необхідною для повного розквіту людини в демократичному суспільстві, та розглядається як право фізичної особи на автономне буття незалежно від держави, органів місцевого самоврядування, юридичних і фізичних осіб.

ЄСПЛ у рішенні у справі Paunoviс проти Сербії (№54574/07, 03.12.2019) зазначив, що будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід.

За встановлених судом обставин, оцінених доказів і перевірених доводів представника позивача, враховуючи відповідь ВРП, що додається до заяви про відвід, суд не виявив ситуацій для розкриття інформації з метою самовідводу чи визнання обгрунтованим заявленого представником позивача відводу (вх. 25973/23).

Суд зазначає, що не є підставами для відводу судді заяви, що містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, обставини, пов`язані з прийняттям суддею процесуальних рішень.

Згідно з пунктом 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Згідно з частиною 11 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що питання про відвід вирішується невідкладно. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу (частина 12 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України).

У визначенні у справі законних підстав сумніватися в безсторонності судді позиція особи заявника має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення матиме можливість вважати сумніви об`єктивно обґрунтованими. Представником заявника у заяві від 28.06.2023 вх.25973/23 (в системі Електронний суд 27.06.2023) не обґрунтовано фактів та обставин щодо небезсторонності чи упередженості суду та не надано доказів на їх підтвердження, не зазначається, окремо від поведінки судді (який, на думку представника позивача, повинен відмовитися від розгляду справи), чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів безсторонність судді, у т.ч. щодо наявних обставин, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час підготовки і забезпечення розгляду справи №580/1389/23.

ВС у справі №277/599/15-к зазначає, що безсторонність (неупередженість) суду має визначатися згідно з: суб`єктивним критерієм - під час врахування особистих переконань та поведінки конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі; об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. У мотивувальній частині рішення: "між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а також може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій)".

Заява не містить тверджень щодо обставин, що за об`єктивними критеріями виключали би участь судді у розгляді цієї справи відповідно до статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України. Суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу.

Надана судам роль в ухваленні судових рішень якраз і полягає у розвіюванні тих сумнівів щодо тлумачення, що існують, оскільки завжди існуватиме потреба в з`ясуванні неоднозначних моментів і адаптації до обставин, що змінюються (рішення ЄСПЛ від 11 квітня 2013 року у справі Вєренцов проти України, № 20372/11, § 65; від 21 жовтня 2013 року Del Rio Prada проти Іспанії, № 42750/09, § 93).

Дослідивши зміст заяви від 28.06.2023 (в системі Електронний суд 27.06.2023), оцінивши наведені доводи і докази, зважаючи на позицію представника позивача, суд дійшов висновку, що суб`єктивне і суперечливе припущення не свідчать про існування об`єктивно обґрунтованих обставин та фактів, що викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Л.В.Трофімової під час розгляду справи 580/1389/23, у зв`язку з чим, з урахуванням пункту 4 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України заяву про відвід належить визнати необґрунтованою.

Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 36, 39, 40, 59, 160, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованою заяву представника ОСОБА_1 - Коркіяйнен Оксани Сергіївни від 28.06.2023 вх. 25973/23 (сформована в системі "Електронний суд" 27.06.2023) про відвід судді у адміністративній справі №580/1389/23 за позовом ОСОБА_1 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Заяву представника позивача про відвід судді у адміністративній справі № 580/1389/23 передати у порядку, визначеному частиною 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, для визначення судді, який буде здійснювати її вирішення. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали надіслати позивачу, представнику позивача.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА