Справа № 440/6979/22
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 р. Справа № 440/6979/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Кононенко З.О. , Мінаєвої О.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023, головуючий суддя І інстанції: С.С. Бойко, м. Полтава по справі № 440/6979/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Лайт Проджект"

до Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарт Лайт Проджект", звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 18 лютого 2022 року № 13036 про відповідність ТОВ "Смарт Лайт Проджект" пункту 8 Критерії ризиковості платника податку;

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19 серпня 2022 року № 43504 про відповідність ТОВ "Смарт Лайт Проджект" пункту 8 Критерії ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Полтавській області виключити ТОВ "Смарт Лайт Проджект" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платників податку.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 задоволено позов.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18 лютого 2022 року № 13036 про відповідність ТОВ "Смарт Лайт Проджект" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 19 серпня 2022 року № 43504 про відповідність ТОВ "Смарт Лайт Проджект" пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язано Головне управління ДПС у Полтавській області виключити ТОВ "Смарт Лайт Проджект" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь ТОВ "Смарт Лайт Проджект" витрати зі сплати судового збору у розмірі 7443,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10 000,00 грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем, Головним управлінням ДПС у Полтавській області, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що отримана контролюючим органом у ході службової діяльності податкова інформація свідчить про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку з підстав, визначених пунктом 8 Критеріїв. Відповідач стверджує, що від ДПС УКраїни отримано інформацію що ТОВ "Смарт Лайт Проджект" взаємодіяло з ТОВ "СЕРВІСМОНТАЖ-ТРЕЙД", отже за результатами проведеного агалізу операції виявлено ймовірний фіктивний правочин, що може свідчити про ймовірне проведення ризикових операцій з метою розповсюдження схемного податкового кредиту та/або ухилення від сплати податків. Також наголошує, що ТОВ "Смарт Лайт Проджект" має основний вид діяльності: неспеціалізована оптова торгівля. Статуний фонд - 40,0 тис.грн, чисельність працюючих у червні 4 особи, з них 3 особи без збереження заробітної плати. За даними фінансової звітності малого підприємства станом на 30.06.2022 вартість основних фондів 196,10 тис.грн, запасів - 9804,9 тис. грн. Товариством подана податкова декларація з ПДВ лише за січень 2022, за лютий - червень 20022 звітність не подано, разом з цим, згідно з даними ЄРПН, ТОВ "СМАРТ ЛАЙТ ПРОДЖЕКТ" подано на реєстрацію податкові накладні протягом лютого - червня 2022 року на суму ПДВ 1227,1 тис.грн, з них мають статус "реєстрація зупинена" на суму 422,5 тис.грн. Таким чином платником до повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості надано неповний пакет копій первинних документів, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, а саме не надано інформацію щодо придбання товарів, їх реалізацію (надано тільки договори), транспортування (ТТН), оборотно-сальдову відомость по рах.21 станом на поточну даті, платіжні документи щодо розрахунків за придбаний реалізований товар.

Крім того, представник апелянта не погоджується з розміром правничої допомоги, який стягнуто на користь позивача.

Позивачем надано відзив, в якому посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін. У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить суд апеляційної інстанції стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ТОВ "Смарт Лайт Проджект" у визначеному законом порядку зареєстроване як юридична особа, код ЄДРПОУ 16; як платник податків перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Полтавській області з 15.10.2015, є платником податку на додану вартість.

18 лютого 2022 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області прийнято рішення №13036, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «Смарт Лайт Проджект» визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків, передбачених Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165. В графі «податкова інформація» зазначено «Упередження формування, використання та розповсюдження сум ймовірно ризикового податку на додану вартість, при значних обсягах придбання та реалізації товарів (робіт/послуг) на митній території України відсутня матеріально - технічна база для можливості ведення господарської діяльності».

19 серпня 2022 року Комісією регіонального рівня до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області прийнято рішення № 43504, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «Смарт Лайт Проджект» визнано таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків. У графі податкова інформація зазначено: «Відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Податкова декларація з ПДВ подана лише за січень 2022, за лютий-червень 2022 звітність не подано, разом з цим, згідно з даними ЄРПН, платником подано на реєстрацію податкові накладні протягом лютого, червня 2022 року на суму ПДВ 1227,1 тис. грн. Невідповідність в облікових даних стосовно посадових осіб: головний бухгалтер ОСОБА_1 , за даними додатку 5 до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків- фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску (Д5) звільнена 29.04.2022 року. До повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості надано неповний пакет копій первинних документів, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, передбачених Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого Постановою № 1165, а саме, не надано інформацію щодо придбання товарів, їх реалізацію (надано тільки договора), транспортування (ТТН), оборотно-сальдову відомість по рах.281 станом на поточну дату, платіжні документи щодо розрахунків за придбаний та реалізований товар».

Позивач, вважаючи рішення від 18.02.2022 № 13036 та № 43504 від 19.08.2022 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що відповідачем не доведено правомірність застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ЛАЙТ ПРОДЖЕКТ" пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, з огляду на що оскаржувані рішення є протиправними та підлягють скасуванню.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Підпунктом 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

За приписами пункту 61.1 статті 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Статтею 74 ПК України визначено, що податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Згідно з абзацом першим пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11 грудня 2019 року №1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Пунктом 1 Порядку №1165 встановлено, що цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Так, за змістом пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

У силу пункту 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначено Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, відповідно до пункту 8 яких до цих Критеріїв віднесено наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За обставин цієї справи між сторонами виник спір щодо правомірності рішення комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11 січня 2022 року № 1436 щодо відповідності платника податків критеріям ризиковості.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме: "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Тобто, Порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Спірними рішеннями ТОВ "Смарт Лайт Проджект" визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Верховний Суд у постановах від 16 грудня 2020 року у справі №340/474/20, від 05 січня 2021 року у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20 зазначив, що при вирішенні спорів цієї категорії суди мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Так, зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН від 18.02.2022 №32 вбачається, що рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято на підставі аналізу даних ЄРПН, в рамках виконання вимог листа ДСП України від 26.02.3030 №10327/7/99-00-04-11-03-07 щодо упередження можливості формування схемного податкового кредиту платниками податку шляхом оперативного обміну інформацією між ГУ ДПС в областях, м. Києві та ОВПП ДПС, зокрема між комісіями регіонального та центрального рівня з питань зупинення ПН/РК, отримано інформацію від ДПС України щодо ТОВ "Смарт Лайт Проджект" по взаємовідносинах з ТОВ "СЕРВІСМОНТАЖ-ТРЕЙД". Згідно отриманої інформації від ДПС України "За результатами проведеного аналізу операції виявлено ймовірно фіктивний правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином, що може свідчити про ймовірне проведення ризикових операцій з метою розповсюдження схемного податкового кредиту та/або ухилення від сплати податків". Згідно з даними ЄРПН з 01.01.2022 підприємство реалізує товари з не ризиковими кодами УКТ ЗЕД у більшій кількості ніж придбає.

З витягу з протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в ЄРПН від 19.08.2022 №97 вбачається, що рішення про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість прийнято у зв`язку з тим, що члени комісії встановили, що ТОВ "Смарт Лайт Проджект" ПРОДЖЕКТ" має основний вид діяльності: неспеціалізована оптова торгівля. Статуний фонд - 40,0 тис.грн, чисельність працюючих у червні 4 особи, з них 3 особи без збереження заробітної плати. За даними фінансової звітності малого підприємства станом на 30.06.2022 вартість основних фондів 196,10 тис.грн, запасів - 9804,9 тис. грн. Товариством подана податкова декларація з ПДВ лише за січень 2022, за лютий - червень 20022 звітність не подано, разом з цим, згідно з даними ЄРПН, ТОВ "Смарт Лайт Проджект" подано на реєстрацію податкові накладні протягом лютого - червня 2022 року на суму ПДВ 1227,1 тис.грн, з них мають статус "реєстрація зупинена" на суму 422,5 тис.грн. Таким чином платником до повідомлення про невідповідність критеріям ризиковості надано неповний пакет копій первинних документів, які підтверджують реальність здійснення господарських операцій, а саме не надано інформацію щодо придбання товарів, їх реалізацію (надано тільки договори), транспортування (ТТН), оборотно-сальдову відомость по рах.21 станом на поточну даті, платіжні документи щодо розрахунків за придбаний реалізований товар.

Суд першої інстанції правомірно зазначив, що вищевказані посилання Комісії не можуть безпосередньо вказувати на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Обставини наявності певної податкової інформації, на які посилається податковий орган, одержаної від інших підрозділів податкового органу чи з інформаційних систем державної податкової служби, утворює лише привід і підстави для перевірки такої інформації, може породжувати певні сумніви щодо законності господарських операцій платника податків, однак не є беззаперечним доказом того факту, що такі господарські операції не відбулися. Відсутність подальшої реалізації придбаного товару також не може безпосередньо вказувати на відсутність господарських операцій з придбання такого товару.

Також, контролюючий орган, як на підставу для визнання ПП "Арлан" таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, посилається на службову записку відділу камеральних перевірок у м. Полтаві управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків № 125/16-31-18-06-21 від 06 січня 2022 року.

За змістом службової записки № 125/16-31-18-06-21 від 06 січня 2022 року остання складена відділом камеральних перевірок та фактично відображає інформацію про платника податків на підставі внутрішніх даних, які наявні у контролюючого органу без дослідження первинних документів складених в межах спірних господарських операцій.

В свою чергу, на підтвердження здійснення господарської діяльності ТОВ "Смарт Лайт Проджект" надано до суду документальне підтвердження щодо наявності трудових та матеріальних ресурсів для здійснення господарських операцій, за якими зареєстровано в ЄРПН податкові накладні.

Так, з 01 січня 2022 року для провадження господарської діяльності ТОВ «Смарт Лайт Проджект» використовує офісні нежитлові приміщення за адресою: м. Полтава, вулиця Автобазівська, 7, на підставі договору оренди № 4 від 16 березня 2021 року укладеного з ТОВ «ЕКСПОСЕРВІСГРУП» (податковий номер 34204567). Разом з цим, факт оренди нежитлового приміщення підтверджується наступними документами:

- акт приймання-передачі приміщення від 16.03.2021;

- акт здачі-приймання виконаних робіт (наданих послуг) від 31.12.2021, від 31.01.2022, від 23.02.2022;

- рахунок-фактури на попередню оплату оренди № 487 від 20.12.2021, № 491 від 20.01.2022;

- банківські виписки про сплату орендної плати за період 01 грудня 2021 року до 28.02.2022 року.

У своїй господарській діяльності ТОВ "Смарт Лайт Проджект" використовує також складські приміщення площею 48,3 кв.м. та 62,2 кв.м., які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договорами оренди № 59/21 від 01 червня 2021 року (який автоматично пролонговано на період до 01 червня 2023 року) і актом приймання-передачі приміщення від 01.06.2021 та № 62/21 від 20 жовтня 2021 року і актом приймання-передачі приміщення від 20.10.2021, укладеними з Колективним підприємством Полтавська трикотажна фабрика «Мрія». Також факт використання складських приміщень підтверджується актами наданих послуг оренди за період 01 січня 2022 року до 31.07.2022 року, банківськими виписками про сплату орендної плати за період 01 січня 2022 року до 15 серпня 2022 року.

Для транспортування товарів ТОВ «СМАРТ ЛАЙТ ПРОДЖЕКТ» використовувало найманий транспорт на підставі договорів, укладених з перевізниками:

- ФОП ОСОБА_2 (договір-заявка 20/01/22 від 20-01-2022, рахунок № 446 від 21.01.2022, акт надання послуг № 446 від 21.01.2022, банківська виписки за період 01.01.2022 - 28.02.2022;

- ФОП ОСОБА_3 (договір-заявка № 20/01/22 від 20.01.2022, рахунок № 33 від 21.01.2022, акт надання послуг № 33 від 21.01.2022, банківська виписка за період 01.01.2022 - 28.02.2022;

- ФОП ОСОБА_4 (разовий договір-замовлення № 04/01/2022/1 від 04.01.2022, рахунок-фактура № 1 від 04.01.2022, акт здачі-приймання робіт № 1 від 05.01.2022.

У період січень - квітень 2022 року кількість працівників ТОВ «Смарт Лайт Проджект» становила 5 осіб, які обіймали посади: директор, головний бухгалтер, фахівець-аналітик з дослідження ринку, менеджер з постачання, комірник, що підтверджується:

- штатним розкладом, затвердженим наказом директора № 11 від 30.12.2021 та №6 від У 05.2022;

- наказом про призначення на посаду фахівця-аналітика з дослідження товарного ринку ОСОБА_5 від 02.02.2017;

- наказом про призначення на посаду комірника ОСОБА_6 від 30.10.2020;

- наказом про призначення на посаду менеджера з закупівлі ОСОБА_7 від 30.04.2020;

- наказом про призначення на посаду головного бухгалтера ОСОБА_1 від 22.07.2020;

- наказом про призначення на посаду директора ОСОБА_8 від 23.09.2015.

На цей час, кількість працівників підприємства становить 4 особи (директор, фахівець-аналітик з дослідження товарного ринку, менеджер з постачання, комірник).

Навантаження-розвантаження товару здійснювались комірником ТОВ «Смарт Лайт Проджект» ОСОБА_6 , що підтверджується наказом на прийняття на роботу № 9-К від 30.10.2020 із використанням допоміжних навантажувальних засобів (ручний гідравлічний штабелер GROST). Виконання навантажувально-розвантажувальних робіт входить до обов`язків комірника, що підтверджується посадової інструкцією, затвердженою засновником ТОВ «СМАРТ ЛАЙТ ПРОДЖЕКТ». Наявність у ТОВ «Смарт Лайт Проджект» ручного гідравлічного штабелеру GROST підтверджується прибутковою накладною № 890 від 15.07.2020 та оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 106 за 15.07.2020 - 31.07.2022.

Відповідно до оборотно-сальдової відомісті по рахунку №281 за період 01.01.2022-18.02.2022 ТОВ «Смарт Лайт Проджект» здійснювало реалізацію товару у більшій кількості, ніж придбано, у зв`язку з тим, що частина товарів (по кодах УКТ ЗЕД 7214, 8512, 7217, 7318), реалізованих впродовж січня - лютого 2022 року, була наявна на складі підприємства на кінець 2021 року.

У ході розгляду справи контролюючим органом не спростовано наявність у позивача належних первинних документів, достатніх фізичних і технічних можливостей для здійснення спірних господарських операцій.

При цьому, колегія суддів завертає увагу на те, що загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Крім того, акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян та інших осіб, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Отже, оспорювані рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Вказані висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду викладеній в постанові від 05.01.2021 року у справі №640/11321/20 .

Також суд враховує, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, з врахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що рішення Комісії від 18.02.2022 № 13036 та № 43504 від 19.08.2022 прийняті без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком №1165 і Додатку 1 до нього процедури і передумов його прийняття, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що останнє як індивідуальний акт підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пунктів 4, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Колегія суддів наголошує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що з огляду на протиправність оскаржуваного рішення про віднесення до ризикових платників податків, належним і повним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання Головне управління ДПС у Полтавській області виключити ТОВ "Смарт Лайт Проджект" з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.

Щодо доводів апеляційної скарги представника Головного управління ДПС у Полтавській області про неспівмірність витрат на професійну правничу допомогу, у розмірі 10 000 грн. на користь позивача, колегія суддів зазначає наступне.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача, адвокат Александрова Дар`я Станіславівна заявив до відшкодування витрати ТОВ "Смарт Лайт Проджект" на професійну правничу допомогу, що загалом оцінені ним у 20 000,00 грн.

Питання, що стосуються витрат на професійну правничу допомогу, регулюються статтею 134 КАС України, у силу положень якої за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Крім того, як визначено частиною дев`ятою статті 139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Отже, документально підтверджені судові витрати належить компенсувати стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень, та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

При цьому склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правничої допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.03.2018 у справі №815/4300/17, від 04.08.2020 у справі №810/3213/16.

На підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу адвокатом у цій справі надані копії договору №33 про надання правової допомоги від 24 червня 2022 року, додаткової угоди №1 до договору про надання правової допомоги №33 від 24.06.2022 за умовами якої вартість послуг складає 20000,00 грн., звіту про надання правової допомоги №1 від 28.05.2021 /а.с. 24/, акта приймання-передачі наданих послуг №1 від 16.08.2022 до договору про надання правової допомоги №33 від 24.06.2022 на суму 20000,00 грн., квитанції №1438 від 16.08.2022 на суму 20000,00 грн.

До розрахунку суми гонорару за надання правничої допомоги адвокат Александрова Д.С. включила такі витрати: консультація клієнта - 2 год. - 2000,00 грн., аналіз судової практики - 2 год. - 2000,00 грн., вивчення обставин матеріалів справи, аналіз документів, збір доказів - 2 год. - 2000,00 грн. підготовка та направлення адвокатського запиту - 1 год. - 1000,00 грн. підготовка позовної заяви - 8 год. - 8000,00 грн., представництво та захист інтересів Клієнта в суді першої інстації - 5 год. - 5000,00 грн.

Оцінюючи надані представником позивача документи у взаємозв`язку з фактичними обставинами цієї справи, та з урахуванням зауважень відповідача про значний розмір вказаних витрат, суд акцентує увагу на тому, що розподілу між сторонами підлягають судові витрати, що безпосередньо пов`язані з розглядом та вирішенням спору.

Дійсно, спір виник у справі незначної складності та не характеризується наявністю виключної правової проблеми, значним суспільним інтересом до її розгляду, великою кількістю зібраних і поданих до суду доказів тощо.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників, судові засідання не проводились.

Зазначена справа належить до справ незначної складності, а тому написання позовної заяви, яка здебільшого містить цитовані норми законодавчих актів, не вимагало значного обсягу юридичної і технічної роботи, не потребувало тривалого часу та надмірних зусиль адвоката.

Верховний Суд у постанові від 11.12.2019 у справі №545/2432/16-а зазначив, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

З матеріалів справи, колегією суддів встановлено, що відповідач проти стягнення з нього витрат на професійну правничу допомогу заперечував, зазначивши, що заявлений розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співмірним зі складністю справи та обсягом виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт та їх обсягом.

Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 у справі №200/14113/18-а звернув увагу на те, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 у справі "Меріт проти України" заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Виходячи з наведених обставин справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що підготовлені представником позивача процесуальні документи не потребують значних затрат часу для їх складення, отже беручи до уваги принципи обґрунтованості, співмірності й пропорційності, витрати які підлягають стягненню на професійну правничу допомогу у цій справі становлять 10 000,00 грн.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги є ідентичними тим, які були висловлені в суді першої інстанції та з урахуванням яких суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи, інших обґрунтувань в апеляційній скарзі наведено не було. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 року по справі № 440/6979/22 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Щодо заявлених представником позивача витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції в розмірі 10 000 грн., суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

На підтвердження факту понесення витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано до суду апеляційної інстанції договору №33 про надання правової допомоги від 24 червня 2022 року, додаткової угоди №3 від 08.06.2023 до договору про надання правової допомоги №33 від 24.06.2022 за умовами якої вартість послуг складає 10 000,00 грн., рахунок-фактура № 28 від 08.06.2023, звіт про надання правової допомоги № 2 від 08.06.2023, акт приймання-передачі наданих послуг № 2 до договору про надання правової допомоги №33 від 24.06.2022.

Колегією суддів з розрахунку суми гонорару за додатковою угодою №3 від 08.06.2023 до договору про надання правової допомоги №33 від 24.06.2022 встановлено, що гонорар адвоката складає: 10 000 грн. за вивчення апеляційної скарги та аналіз законодавства і судової практики з питання апеляційного розгляду справи щодо визнання протиправними та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 18.02.2022 №13036 - 1 год. 3000 грн., складання та направлення відзиву на апеляційну скаргу - 2 год. 7000 грн.

Згідно з ч.ч. 6, 7 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Тобто законодавець визначив, що обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається саме на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами та при наявності зазначеного положення суд розглядає питання співмірності витрат.

Відповідач не скористався можливістю згідно ст. 134 КАС України довести неспівмірність заявлених вимог.

Між тим, виходячи з наданих представником позивача до суду апеляційної інстанції документів, колегія суддів вважає необґрунтованою суму витрат на професійну правничу допомогу, з огляду на наступне.

Колегія суддів звертає увагу, що попереднє опрацювання матеріалів наданих замовником, написання відзиву на апеляційну скаргу та направлення відзиву до суду апеляційної інстанції є одна виконана за договором робота.

Також, суд зазначає, що апеляційна скарга є ідентичною відзиву на позовну заяву, а представником позивача було подано відповідь на відзив.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Такі ж критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи витрати на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України", заява № 19336/04, п.269).

При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу, надаючи оцінку співмірності заявленої до повернення позивачем суми коштів із критеріями, встановленими частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, виходить, зокрема, із того, що ця справа відноситься до справ незначної складності. Ця справа не характеризується наявністю виключної правової проблеми, не стосується встановлення значного обсягу фактичних обставин справи, що потребувало б подання великої кількості письмових доказів та вжиття дій щодо їх збирання.

Оцінивши обставини цієї справи та надані позивачем докази у їх сукупності, колегія суддів враховуючи принципи обґрунтованості, співмірності і пропорційності судових витрат, дійшов висновку про необхідність зменшення витрат на професійну правничу допомогу в цій справі до 2000,00 грн.

В зв`язку з тим, що у спірних правовідносинах права позивача порушені прийняттям протиправного рішення Головним управлінням ДПС в Полтавській області в особі створеної нею Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, зважаючи на задоволення адміністративного позову, колегія судів вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1500,00 грн.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 по справі № 440/6979/22 - залишити без змін.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36000, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Лайт Проджект" ( вул. Автобазівська, 7,м. Полтава,Полтавська область,36007, ) судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000 (дві тисячі) грн.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді З.О. Кононенко О.М. Мінаєва