Справа № 120/5696/22
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

28 червня 2023 р. Справа № 120/5696/22

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" до Вінницької митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю Еко-Снек з адміністративним позовом до Вінницької митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 27.01.2022 відповідачем прийнято рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022, яким змінено код товару, ввезеного на митну територію України товариством з обмеженою відповідальністю ЕКО-СНЕК.

Так, позивач зазначає, що вже декілька років імпортує з Еквадору бананове пюре. Всі рази ТОВ Еко-Снек класифікувало зазначений товар за кодом УКТ ЗЕД 2007 99 50 10 як пюре з бананів, одержане шляхом теплової обробки, без додання цукру або інших підсолоджувальних речовин, консервоване асептичним способом, в ємкості, масою нетто понад 190 кг. До кожної декларації ТОВ « Еко Снек» були додані однакові документи, серед яких була і надана виробником узагальнена схема виробництва зазначеного пюре.

06.07.2020 року ТОВ « Еко Снек» уклало з компанією ALCA TRADING CORP Договір поставки № 06/07-2020.

В кінці грудня 2021 року на адресу позивача надійшла чергова партія бананового пюре.

23.12.2021 року ТОВ « Еко Снек» подало до Вінницької митниці Держмитслужби митну декларацію № UA401020/2021/067306 на цю партію бананового пюре.

Однак, в процесі митного оформлення Автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) згенерувала форму митного контролю 905-3 - взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

У зв`язку з цим проби товару були направлені для проведення лабораторних досліджень до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) Держмитслужби.

За результатами проведення досліджень митна лабораторія повністю підтвердила фізичні і хімічні характеристики бананового пюре, імпортованого ТОВ Еко-Снек. У тому числі, у висновку експертизи немає згадки про наявність будь-якого доданого цукру у товарі.

Водночас, експерти митної лабораторії дослідили не тільки характеристики товару, а і узагальнену схему виробництва товару. На основі аналізу цієї узагальненої схеми у висновку митної лабораторії №-0003 від 21.01.2022 було зазначено, що процес виробництва пюре не передбачає теплову обробку. Позивач окремо звертає увагу суду на той факт, що митна лабораторія не проводила жодного фізичного чи хімічного дослідження для того, щоб встановити чи піддавалося імпортоване бананове пюре тепловій обробці та зазначає, що висновок митної лабораторії базується виключно на підставі аналізу узагальненої схеми виробництва пюре.

На основі цього висновку митної лабораторії Вінницька митниця Держмитслужби 24.01.2022 прийняла рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022, яким класифікувала пюре за кодом УКТ ЗЕД 2008 99 49 90.

ТОВ Еко-Снек звернулося до Вінницької митниці Держмитслужби із заявою про перегляд прийнятого класифікаційного рішення. До свого звернення позивач надав листи від виробника пюре, які підтверджували, що пюре проходить теплову обробку і чітко було зазначено етап на якому ця обробка відбувається. Позивач зазначає, що вказані листи позивач міг надати раніше, ще до винесення рішення про визначення коду товару. Однак, митниця, всупереч прямим вимогам законодавства з питань митної справи, не витребувала у позивача додаткові документи і не повідомила йому про свої сумніви щодо того чи проходив товар теплову обробку. Позивач дізнався про те, що митниця ставить під сумнів факт теплової обробки товару тільки після того, як йому було надано висновок митної лабораторії.

За результатами розгляду звернення ТОВ Еко-Снек Вінницька митниця Держмитслужби відкликала своє попереднє рішення від 24.01.2022 і 27.01.2022 прийняла нове рішення № KT-UA-2022, яким класифікувала пюре, імпортоване позивачем, за кодом УКТ ЗЕД , як пюре з додаванням цукру в іншому місці не зазначені.

Не погоджуючись з рішенням Вінницької митниці від 27.01.2022 № KT-UA-2022, позивач зазначає, що зміна коду товару не тільки призвела до зміни ставки ввізного мита з 2% до 15%, а і ставить під сумнів подальшу можливість виготовлення окремих типів продукції ТОВ Еко- Снек, оскільки позивач виготовляє свою продукцію без додавання цукру. Це є основною відмінністю продукції ТОВ Еко-Снек від конкурентів. Тому класифікація пюре як такого, що містить доданий цукор, зробить неможливим подальше використання цієї сировини у виробництві.

Також, на думку позивача, Вінницька митниця Держмитслужби грубо порушила процедуру прийняття рішення, позбавила ТОВ Еко-Снек можливості надати додаткові документи, які б усунули сумніви у наявності теплової обробки товару. Це призвело до прийняття незаконного та необґрунтованого рішення про зміну коду товару.

За таких обставин позивач звернувся до суду з даним позовом та просить визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці Держмитслужби про визначення коду товару № КТ-UA-2022 від 27.01.2022 року.

Ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, також встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому останній заперечує щодо задоволення позову, вказуючи на те, що класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України Про Митний тариф України від 04.06.2020р. № 674-ІХ (далі - Закон), з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом ДМСУ від 14.07.2020р. № 246 (далі - УКТЗЕД), рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 МКУ, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення. Відповідно до примітки 5 до групи 20 термін "одержані шляхом теплової обробки" означає продукти, одержані шляхом термічної обробки при атмосферному тиску або при зниженому тиску для підвищення в`язкості продукту в результаті зменшення вмісту води або іншим способом. Плодові або горіхові пюре готують шляхом кип`ятіння пропущеної крізь сито плодової маси або змелених у порошок горіхів з добавками цукру чи без них до щільної консистенції. Плодові пюре відрізняються від джемів більшою пропорцією плодового компонента і більш однорідною консистенцією (пояснення до товарної позиції 2007 УКТЗЕД). Згідно наданої позивачем блок-схеми та декларації виробника теплова обробка в розумінні примітки 5 до групи 20 УКТЗЕД та пояснень до товарної позиції 2007 не передбачена. Отже, товар асептичне пюре банана повинен класифікуватись в межах товарної позиції 2008 УКТЗЕД. Щодо визначення вмісту цукрів відповідач роз`яснив, що додатковими примітками до групи 20 Закону передбачено: 2. (а) Вміст різних цукрів (вміст цукру), виражених як цукроза у продуктах цієї групи, відповідає цифровому показнику рефрактометра (виміряному згідно з методом, який зазначено у додатку до Регламенту ЄС від 11 вересня 2014 року № 974/2014 (OJ L 274, 16.09.2014, р. 6)) при температурі 20 ° С, помноженому на коефіцієнт: 0,93 - для продуктів товарних підпозицій 2008 20 - 2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99; 0,95 - для продуктів інших товарних позицій. Для товару, який ввозився позивачем, визначений вміст розчинних сухих речовин (число Брікса) становить 21,9. Тобто, вміст цукрів буде дорівнювати 21,9- 0,93=20,367.

Щодо доданого цукру відповідач зазначив, що продукти товарних підпозицій 2008 20 - 2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99 повинні розглядатися як такі, що мають добавки цукру, якщо вміст цукру в них перевищує відсоток за масою, зазначений нижче, залежно від виду плодів чи їстівних частин рослин: ананаси, виноград - 13 %, інші плоди, що включають суміші плодів та їстівні частини рослин, - 9 %.

Оскільки, 20,367 більше 9%, то такий товар відповідно до вимог Закону повинен розглядатись як такий, що містить доданий цукор (добавки цукру), а саме в товарній підкатегорії УКТЗЕД, так як не призначений для виготовлення соків та нектарів. Отже, з урахуванням вищевикладеного рішення про визначення коду товару від 24.01.2022 №КТ-иА-2022 відкликано. 27.01.2022р. винесено нове рішення №КТ-иА-2022, яким змінено описову частину та класифіковано за кодом УКТЗЕД.

Враховуючи викладене, представник відповідача вважає, що дії митниці відповідають вимогам чинного митного законодавства, натомість вимоги позовної заяви є безпідставними та необґрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Позивачем подано відповідь на відзив, в якій представник позивача вкотре вказав на протиправність оскаржуваного рішення відповідача. Додатково зазначив, що крім факту наявності чи відсутності теплової обробки визначальним для вирішення цього спору також є і встановлення факту наявності в імпортованому пюре доданого цукру, адже відповідач класифікує його саме як пюре « з додаванням цукру». Відповідач пояснює, що він класифікував товар, як такий, що містить доданий цукор, виключно виходячи з пояснень до УКТ ЗЕД. При цьому жодних фактів чи доказів, які б підтверджували факт наявності у імпортованому пюре будь яких доданих цукрів, відповідач у відзиві не навів.

Також представник просить стягнути на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу у сумі 30000,00 грн.

Заперечення на відповідь на відзив відповідачем не подавались.

Суд, з`ясувавши доводи сторін, викладені в поданих заявах по суті справи, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

ТОВ Еко-Снек є виробником натуральних фруктових цукерок та фруктового пюре під торговою маркою Bob Snail (Равлик Боб). Особливістю цієї продукції є відсутність у ній доданого цукру, що підтверджується, зокрема, технічними умовами, які додані до позовної заяви ( а.с. 62-87).

06.07.2020 ТОВ Еко-Снек уклало з компанією ALCA TRADING CORP Договір поставки № 06/07-2020.

Згідно з п. 1.1 Договору постачальник зобов`язується передати (поставити) у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити асептичне підкислене бананове пюре (brix 20-24), виготовлене відповідно до вимог до якості товару (Додаток 2), який є невід`ємною частиною цього Договору (надалі Товар) згідно умов цього Договору.

У додатку №2 до вказаного Договору сторони погодили вимоги якості асептичного підкисленого бананового пюре, яке компанія ALCA TRADING CORP мала поставити на виконання Договору. Згідно з вказаним додатком за Договором повинно поставлятися бананове пюре 100%, без будь-якого додавання цукру і цукрових продуктів, підсолоджувачів, консервантів, барвників, екстрактів та ароматизаторів. Пюре виготовляється з бананів повністю стиглих. Без будь-яких неприємних запахів або смаків. Має типовий смак спілого банану.

В кінці грудня 2021 на адресу позивача надійшла чергова партія бананового пюре, у відповідності до вищезазначеного договору.

23.12.2021 ТОВ Еко-Снек подало до Вінницької митниці Держмитслужби митну декларацію № UA401020/2021/067306 на вказану партію бананового та класифікувало за кодом УКТЗЕД як пюре з бананів, одержане шляхом теплової обробки, без додання цукру або інших підсолоджувальних речовин, консервоване асептичним способом, в ємкості, масою нетто понад 190 кг.

В процесі митного оформлення Автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) згенерувала форму митного контролю 905-3 - взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

У зв`язку з цим проби товару були направлені для проведення лабораторних досліджень до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень (СЛЕД) Держмитслужби.

За результатами проведення досліджень Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби прийнято висновок № -0003, в якому зазначено, що відповідно до наданої блок-схеми виробництва підготовлену сировину гомогенізують (механічним способом), піддають термічній стерилізації, пропускають крізь сита та пакують в асептичних умовах, без додання цукру та етилового спирту. Теплова обробка (у розумінні цього поняття згідно з приміткою 5 до групи 20 УКТЗЕД) при виробництві продукту, згідно з наданою блок-схемою не передбачена.

Визначений вміст розчинних сухих речовин (число Брікса) становить 21,9%, що узгоджується з відомостями про фізико-хімічний склад бананового пюре згідно з A.I.J.N Code of Practice. Визначений показник рН 4,45, що вказує на те, що продукт підкислено.

Враховуючи органолептичні властивості проби (густа пюреподібна маса, яка не розтікається по горизонтальній поверхні) визначити густину продукту не видається можливим.

На основі зазначеного висновку митної лабораторії Вінницька митниця Держмитслужби 24.01.2022 прийняла рішення про визначення коду товару № KT-UA-2022, яким класифікувала бананове пюре за кодом УКТ ЗЕД 2008 99 49 90.

25.01.2022 ТОВ Еко-Снек звернулося до Вінницької митниці Держмитслужби зі зверненням про перегляд прийнятого класифікаційного рішення. До свого звернення позивач надав листи від виробника пюре, які підтверджували, що пюре проходить теплову обробку і було зазначено етап, на якому ця обробка відбувається.

За результатами розгляду звернення ТОВ Еко-Снек Вінницька митниця Держмитслужби відкликала своє попереднє рішення від 24.01.2022 і 27.01.2022 прийняла нове рішення № KT-UA-2022.

Вказаним рішенням митниця класифікувала пюре, імпортоване позивачем, за кодом УКТ ЗЕД 2008 99 49 90 як пюре з додаванням цукру в іншому місці не зазначене.

Позивач не погоджуючись з рішенням Вінницької митниці від 27.01.2022 № KT-UA-2022 про визначення коду товару, вважаючи його необгрунтованим та протиправним, звернувся до суду з цим позовом

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, та визначаючись щодо заявлених позовних вимог, суд керується та виходить з такого.

Частиною 1 статті 68 Митного кодексу України (далі МК України) визначено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 2, 3, 4 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура). Функції з ведення УКТЗЕД здійснюються Держмитслужбою.

Відповідно до преамбули Закону України Про митний тариф України від 4 червня 2020 року № 674-IX, митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Законом України Про митний тариф України від 4 червня 2020 року № 674-IX визначено Особливості застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Продукти переробки овочів, плодів, горіхів або інших частин рослин визначені в групі 20 Особливостей застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності Закону України Про митний тариф України від 4 червня 2020 року № 674-IX.

Відповідно до групи 20 Особливостей застосування УКТ ЗЕД, код товару 2007 99 50 10, за яким позивач класифікував імпортоване бананове пюре, застосовується до товарів, які не містять цукру. В той же час, змінений рішенням відповідача код товару на застосовується до продуктів з вмістом цукру.

Як зазначає представник відповідача, згідно з наданою позивачем блок-схемою та декларацією виробника теплова обробка в розумінні примітки 5 до групи 20 УКТЗЕД та пояснень до товарної позиції 2007 не передбачена. Отже, товар асептичне пюре банана повинен класифікуватись в межах товарної позиції 2008 УКТ ЗЕД.

З такими доводами представника відповідача суд погодитись не може, оскільки відповідно до примітки 5 до групи 20 у товарній позиції 2007 термін "одержані шляхом теплової обробки" означає продукти, одержані шляхом термічної обробки при атмосферному тиску або при зниженому тиску для підвищення в`язкості продукту в результаті зменшення вмісту води або іншим способом.

При цьому судом встановлено, що відповідно до Декларації виробника BANANA LIGHT BANALIGHT C.A. від 25.01.2022, вказано, що Відділ контролю якості заявляє, що асептичне бананове пюре виробляється з повністю дозрілого сорту Кавендіш, промитого, очищеного, процідженого, гомогенізованого, термічно обробленого, стерилізованого та упакованого без сторонніх присмаків і запахів. Крім того, вказано, що на виробничій стадії гомогенізації відбувається термічна обробка. У процесі термічної обробки BANALIGHT використовуються очищені поверхневі теплообмінники, які мають систему нагріву насиченою парою. Також зазначено, що виробник дотримується температури, встановленої Національною Харчовою Лабораторією, технологічним органом, в якому для кислого бананового пюре зі швидкістю 8000 кг/год, при тиску 1000 РSI та рекомендованій температурі 85-90 С, протягом 5-10 хвилин досягається необхідна в`язкість продукту( а.с. 54 55 ).

З наведеного слідує, що в технологічному процесі виготовлення асептичного бананового пюре виробником BANANA LIGHT ОСОБА_1 передбачено проведення теплової обробки.

В той же час, згідно з приписами вищенаведеного нормативного акту (примітка 5 до групи 20 УКТЗЕД) не встановлено температурного режиму та часу тривалості теплової обробки бананового пюре.

Отже, в розумінні примітки 5 групи 20 УКТЗЕД для вказаного бананового пюре виробником в технологічному процесі передбачена теплова обробка, а відтак висновок митного органу, що товар асептичне бананове пюре повинен класифікуватись в межах товарної позиції 2008 УКТЗЕД є необґрунтованим.

В той же час згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

Порядок роботи відділу митних платежів (далі - ВМП), підрозділу митного оформлення (далі - ПМО) та митного поста під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, прийняття попередніх рішень про класифікацію товарів та рішень про визначення коду товару, здійснення митних процедур, пов`язаних з контролем правильності класифікації товарів при митному контролі та оформленні товарів, що переміщуються через митний кордон України (далі - товари), порядок взаємодії з іншими структурними підрозділами митного органу при вирішенні питань класифікації товарів, а також здійснення оформлення та реєстрації рішень, надання звітності та інші питання роботи ВМП, ПМО, митного поста у напрямі класифікації товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТЗЕД) визначає Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений Наказом Міністерства фінансів України №650 від 30.05.2012 (далі - Порядок).

Відповідно до п. 1 розділу ІІІ Порядку декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Згідно з п. 5-7 Порядку у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

При електронному декларуванні посадова особа ВМП або ПМО чи митного поста за допомогою АСМО створює та передає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів, які підтверджують класифікацію товару.

У разі відмови у наданні декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів чи відомостей посадовою особою митного органу здійснюються митні формальності за наявними документами та відомостями з використанням довідкової інформації. При проведенні цих митних формальностей або підтверджується код товару, або надається відмова в митному оформленні та за наявності достатньої інформації виноситься Рішення.

У разі письмового підтвердження декларантом або уповноваженою ним особою готовності надати додаткові документи чи відомості перевірка правильності класифікації товару згідно з УКТЗЕД проводиться після їх надання.

Аналіз викладених норм свідчить про те, що митні органи, які здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, у разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог статті 69 Кодексу письмово повідомляють декларанта або уповноважену ним особу про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, митний орган під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, поданих позивачем до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД, не повідомили позивача та/або уповноваженого ним органу щодо необхідності надання додаткових документів про поставлений товар, зокрема пюре бананове асептичне. Такі докази не додані представником відповідача до відзиву.

При цьому, позивачем надано на адресу відповідача заяву від 25.01.2022 року №13, до якої долучено відповідь виробника BANANA LIGHT BANALIGHT C.A з відомостями та деталізацією технологічного процесу виробництва продукту « асептичне бананове пюре», які підтверджують наявність теплової ( термічної ) обробки під час виробництва продукту, а також декларацію виробника про відсутність доданого цукру в продукті « асептичне бананове пюре». Крім того, позивачем на адресу відповідача листом від 26.01.2022 №15 направлено додаткові письмові пояснення ( а.с. 54 58 ).

Вказані листи були розглянуті відповідачем, про що позивача повідомлено листом Вінницької митниці від 31.01.2022 року.

Проте, надані позивачем додаткові документи не були враховані митним органом при прийнятті рішення про визначення коду товару.

У відзиві на позовну заяву представником відповідача також не наведено причин, з яких Декларація виробника BANANA LIGHT BANALIGHT C.A. від 25.01.2022, в якій зазначені умови виготовлення асептичного бананового пюре, в тому числі щодо теплової обробки, не могла бути прийнята митним органом під час здійснення митного оформлення товару та визначення коду УКТ ЗЕД.

Отже, відповідачем, в порушення вимог митного законодавства не вжито всіх передбачених заходів для встановлення відповідності коду товару «асептичного бананового пюре» ( підтвердження задекларованого позивачем коду товару ).

При цьому, щодо визначення вмісту цукру в товарі «асептичне бананове пюре», то відповідач зазначає, що, у зв`язку із тим, що для бананового пюре не передбачена теплова обробка, отже товар асептичне бананове пюре повинен класифікуватись в межах товарної позиції 2008 УКТЗЕД.

Так, в п. 2. (a) Додаткових приміток до групи 20 зазначено, що вміст різних цукрів (вміст цукру), виражених як цукроза у продуктах цієї групи, відповідає цифровому показнику рефрактометра (виміряному згідно з методом, який зазначено у додатку до Регламенту ЄС від 11 вересня 2014 року № 974/2014 (OJ L 274, 16.09.2014, p. 6)) при температурі 20 °С, помноженому на коефіцієнт: 0,93 - для продуктів товарних підпозицій 2008 20-2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99; 0,95 - для продуктів інших товарних позицій.

(b) Показник "число Брікса", зазначений у товарній позиції 2009, визначається за цифровим показником рефрактометра (виміряному згідно з методом, який зазначено у додатку до Регламенту ЄС від 11 вересня 2014 року № 974/2014 (OJ L 274, 16.09.2014, p. 6)) при температурі 20 °С.

В п. 3 Додаткових приміток до групи 20 зазначено, що продукти товарних підпозицій 2008 20-2008 80, 2008 93, 2008 97 і 2008 99 повинні розглядатися як такі, що мають добавки цукру, якщо вміст цукру в них перевищує відсоток за масою, зазначений нижче, залежно від виду плодів чи їстівних частин рослин:

ананаси, виноград - 13 %,

інші плоди, що включають суміші плодів та їстівні частини рослин, - 9 %.

Як зазначає відповідач, для товару, який ввозився позивачем, визначений вміст розчинних сухих речовин (число Брікса) становить 21,9. Тобто, вміст цукрів буде дорівнювати 21,9- 0,93=20,367.

Разом з тим, суд зауважує, що згідно з висновком експертизи від 21.01.2022 №-0003, проведеної Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, який став підставою для прийняття оскаржуваного рішення про визначення коду товару, підтверджено, що асептичне бананове пюре виготовляється без додання цукру та етилового спирту ( а.с. 46 51 ).

Вищенаведене в сукупності вказує на те, що позивачем правильно класифіковано імпортований товар у товарній позиції 2007, в той час, як митним органом помилково та необгрунтовано віднесено імпортований позивачем товар до товарної позиції 2008 згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У відповідності до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. При цьому в силу ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що в ході розгляду цієї справи відповідач не довів належними та допустимими доказами правомірність оскаржуваного рішення, відтак суд приходить до висновку про визнання протиправним та скасування рішення Вінницької митниці Державної митної служби України про визначення коду товару №КТ-UА-2022 від 27.01.2022 року.

Таким чином, заявлений адміністративний позов підлягає задоволенню.

Питання розподілу судових витрат підлягає вирішенню у відповідності до положень ч. 1 ст. 139 КАС України і на користь ТОВ Еко-Снек за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці Державної митної служби України підлягають стягненню понесені судові витрати у виді судового збору в сумі 2481 гривня.

В той же час, вирішуючи питання про стягнення на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 30000 грн., як про це просить представник позивача у відповіді на відзив, суд зважає на таке.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно з ч. 2 ст. 16 КАС України представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначено Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076-VI).

Так, відповідно до ст. 1 цього Закону: договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (п. 4); інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6); представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9).

Згідно з положеннями ст. 19 Закону № 5076-VI видами адвокатської діяльності є, зокрема, надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Частинами другою-третьою статті 134 КАС України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно зі ст. 30 Закону № 5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 134 КАС України).

Водночас в силу вимог ч. 7 ст. 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ч. 7, 9 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Системний аналіз вказаних законодавчих положень дозволяє дійти висновку, що стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень підлягають компенсації документально підтверджені судові витрати, до складу яких входять, в тому числі витрати, пов`язані з оплатою професійної правничої допомоги. Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі: сторона, яка бажає компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона має право подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги та інші документи, що свідчать про витрати сторони, пов`язані із наданням правової допомоги.

При цьому покладення обов`язку довести неспівмірність витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, не можуть нівелювати положень статті 139 КАС України щодо обставин, які враховує суд при вирішенні питання про розподіл судових витрат, зокрема обґрунтованості та пропорційності розміру таких витрат.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові ВС від 10 листопада 2022 року у справі № 340/2871/21.

Судом встановлено, що згідно клопотання представника позивача, викладеного у відповіді на відзив, про стягнення витрат на правничу допомогу зазначено, що правову допомогу позивачу у цій справі надає АО «Барген» на підставі договору про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022. Сторони договору вирішили визначити фіксований гонорар АО «Барген» за надання правової допомоги.

Відповідно до п. 3.1.2 договору вартість послуг з супроводження процедури оскарження рішення про визначення коду товару від 27.01.2022 року у Вінницькому окружному адміністративному суді складає 30000 грн.

Перед підготовкою позову АО Барген направило позивачу рахунок №02/07/22 від 02.07.2022 на оплату за супроводження у суді процедури оскарження рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2022 від 27.01.2022.

Після відкриття судом провадження у справі за позовом про оскарження рішення про визначення коду товару №КТ-UА-2022 від 27.01.2022 позивач оплатив вказаний рахунок, що підтверджується платіжним дорученням №3477 від 02.08.2022.

Відповідно до п.1.4 Договору про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022, правова допомога за Договором надається виконавцем, а також адвокатами, які є членами адвокатського об`єднання Барген або залучені ним для виконання цього Договору.

Безпосереднє представництво інтересів позивача здійснює адвокат Бартош Святослав Богданович, з яким АО Барген уклало договір про правову допомогу на виконання п.1.4 Договору про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022.

На виконання Договору про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022 адвокати АО Барген: - з метою формування правової позиції проаналізували товаросупровідні документи та документи, які подавалися в процесі митного контролю імпортованого позивачем товару, і відповідні положення УКТ ЗЕД і пояснень до УКТ ЗЕД; - проаналізували процедуру прийняття відповідачем оскаржуваного рішення та виявили допущені Відповідачем порушення; - сформували правову позицію у справі; - підготували та направили позов до Вінницького окружного адміністративного суду; - надали правову оцінку аргументам відповідача, викладеним у відзиві на позовну заяву, підготували та направили до суду відповідь на відзив.

На підтвердження оплати позивачем послуг адвоката, представником надано платіжне доручення № 3477 від 02.08.2022 на суму 30000,00 грн. Призначення платежу: Оплата за юридичні послуги згідно рахунку №02/07/22 від 02.07.2022, платник ТОВ «Еко- Снек», одержувач АО « Барген».

Підсумовуючи представник позивача зазначає, що АО «Барген» належним чином виконало свої зобов`язання за договором про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022, а сума понесених позивачем витрат на правову допомогу є обгрунтованою.

Оцінюючи зазначені твердження представника позивача, суд зауважує, що послуги на правову допомогу адвоката надані позивачу на підставі договору про правову допомогу №07/02-22 від 07.02.2022, що укладений між замовником ТОВ «Еко Снек» та виконавцем адвокатське об`єднання «Барген».

Відповідно до п. 1.1 договору, виконавець зобов`язується надати замовнику правову допомогу, пов`язану із представництвом та захистом інтересів замовника, а замовник зобов`язується оплатити кошти за надану правову допомогу.

Відповідно до п. 3.1.2 договору вартість послуг з супроводження процедури оскарження рішення про визначення коду товару від 27.01.2022 року у Вінницькому окружному адміністративному суді складає 30000 грн. Замовник оплачує такі послуги протягом 5 банківських днів з дати відкриття провадження у справі.

В свою чергу, відповідно до п. 2.2 договору, завершення надання правової допомоги сторони оформляють актом приймання передачі, який підписується сторонами.

Проте, суд зауважує, що стороною позивача не надано акту приймання передачі наданих послуг.

Таким чином, слід констатувати, що суду не надано доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт, що в контексті приписів частин 3 5 ст. 134 КАС України унеможливлює визначення судом дійсних витрат на правову допомогу, встановлення співмірності заявленого до відшкодування розміру витрат та обсягу наданих адвокатом послуг та виконаних робіт.

У додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 по справі №755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказано, що при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі "Схід/Захід Альянс Лімітед" проти України" (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правничу допомогу в сумі 30000,00 грн., оскільки такі не підтверджені належними та допустимими доказами.

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці Державної митної служби України про визначення коду товару №КТ-UА-2022 від 27.01.2022 року.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці Державної митної служби України понесені судові витрати у виді судового збору в сумі 2481 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одна гривня).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: товариство з обмеженою відповідальністю "Еко-Снек" ( вул. Нова, буд. 2А, с. Агрономічне, Вінницький район, Вінницька область, ).

Відповідач: Вінницька митниця Державної митної служби України (вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, 21034, код ЄДРПОУ ВП 43997544).

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна