Справа № 160/946/23
Суддя: Кучугурна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 травня 2023 року Справа № 160/946/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кучугурної Н.В.
секретаря судового засідання Дубини Ю.О.
від позивача: Корінчук В.В. , представник;
від відповідача: Скічко Ю.О., представник,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріо» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
Обставини справи: 17.01.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріо» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Справі за цією позовною заявою присвоєно №160/946/23 та за результатами автоматизованого розподілу справу передано для розгляду судді Кучугурній Н.В.
Позовна заява не відповідала вимогам, установленим статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), тому ухвалою суду від 23.01.2023 була залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.
На виконання вимог ухвали суду від 23.01.2023, від Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріо» до суду 26.01.2023 надійшло клопотання про долучення матеріалів до справи разом із уточненою позовною заявою від 25.01.2023, в якій позивач просить суд:
Ухвалою суду від 31.01.2022 прийнято до розгляду позовну заяву і відкрито провадження у справі; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (у разі заперечення проти позовної заяви) протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
В ухвалі також зазначено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Також, 21.02.2023 до суду від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшла заява про вихід із спрощеного провадження.
Ухвалою суду від 01.03.2023 заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про вихід зі спрощеного провадження задоволено частково; здійснено перехід до розгляду адміністративної справи №160/946/23 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Тріо» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за правилами загального позовного провадження.
Підготовче засідання призначено на 22 березня 2023 року на 10:40 год.
22.03.2023 справу було знято з розгляду у зв`язку з оголошеною повітряною тривогою і можливістю ракетних обстрілів Російською Федерацією території України, що підтверджується довідкою від 22.03.2023 № 692, яка міститься в матеріалах справи.
Підготовче судове засідання відкладено на 19 квітня 2023 року на 10:40 год.
19.04.2023 підготовче засідання було проведено за участю представника позивача Корінчука В.В. та представника відповідача Скічко Ю.О.
19.04.2023 відповідачем до суду подано клопотання про витребування доказів у справі.
Ухвалою суду від 19.04.2023 клопотання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про витребування доказів у справі №160/946/23 задоволено; витребувано у Запорізької торгово-промислової палати належним чином засвідчену копію сертифікату, що засвідчує дію форс-мажорних обставин від 04.01.2023 №2300-23-0023.
Ухвалою суду від 19.04.2023 продовжено підготовче провадження у справі №160/946/23 на 30 днів; відкладено підготовче судове засідання на 08 травня 2023 року на 10:00 год.
Підготовче судове засідання 08.05.2023 було проведено за участю представника позивача Корінчук В.В. та представника відповідача Скічко Ю.О.
Ухвалою суду від 08.05.2023 закрито підготовче провадження; призначено судове засідання для розгляду справи №160/946/23 по суті на 29 травня 2023 року на 10:00 год.
29.05.2023 розгляд справи по суті відбувся за участю представника позивача Корінчука В.В. та представника відповідача Скічко Ю.О.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги і просив їх задовольнити. Представник відповідача проти позовних вимог заперечувала і у їх задоволенні просила відмовити.
У судовому засіданні 29.05.2023 суд оголосив вступну і резолютивну частини рішення.
Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
На підставі направлення від 04.08.2022 №2702 виданого ГУ ДПС у Дніпропетровській області головному державному інспектору відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Швець Анні Зіновіївні, відповідно до пп. 19-1.1.4 п. 19-1 ст.191, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.69.2 п.69 розділу XX «Перехідні положення». Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №275 5-VI (із змінами і доповненнями), у зв`язку з отриманням ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкової інформації від НБУ від 30.05.2022 №25-0008/92/ДСК щодо виявлених фактів порушень норм валютного законодавства України, та на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 04.08.2022 №1915-п проведена документальна позапланова виїзна перевірка товариства з обмеженою відповідальністю «Тріо» (далі - ТОВ «Тріо») з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 28.08.2020 №103 за період з 28.08.2020 по 03.08.2022.
Документальною позаплановою виїзною перевіркою з питань дотримання вимог валютного законодавства України встановлено порушення ч.3 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII, при виконанні умов зовнішньоекономічного договору від 28.08.2020 №103 за період з 28.08.2020 по 03.08.2022, в частині ненадходження імпортного товару на адресу ТОВ «Тріо» на загальну суму 62 000,00 дол. США, з урахуванням ч.б ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII та у відповідності до ч.5 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Позивач зазначає про протиправність указаного податкового повідомлення-рішення, тому й звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає таке.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України в редакції на час спірних відносин).
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ, відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначені Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII.
Частиною 1 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» встановлено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
У свою чергу п.21 Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 №5 передбачено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Суд установив, що 28.08.2022 між Товариством з обмеженою відповідальністю «РоялтиАгро» (резидент Республіки Білорусь, продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Тріо» (покупець) укладено контракт №103, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купляє продукцію овочі, фрукти та зернові далі по тексту «Товар», в асортименті, кількості, за цінами, відповідно до Специфікацій, які є невід`ємною частиною договору.
Валютою контракту є долар США. Орієнтовна вартість контракту - 300000 доларів США (пункти 2.2., 2.3. контракту).
Розрахунки здійснюються в доларах США платіжним дорученням шляхом банківського переказу за заявлений об`єм продукції у рахунку-фактурі згідно з умовами, обумовленими в специфікації (п.8.1. контракту).
Згідно з п.3.1. контракту, всі ціни за цим контрактом, а також умови поставок здійснюються на умовах FCA згідно з Incoterms, 2010.
Відповідно до п.3.4. контракту з урахуванням додаткової угоди від 13.11.2020 №4, доставка здійснюється залізничним транспортом.
Вантажовідправником за цим контрактом є ТОВ «РоялтиАгро», 212017, Республіка Білорусь, м. Могильов, пров. Тульський, д.26, оф. б/н (п.3.5. контракту).
18.02.2021 сторонами контракту була складена специфікація №10 на поставку гречихи продовольчої, умови оплати: передоплата 100% за узгоджену партію товару після узгодження дати відвантаження.
Платіжним дорученням в іноземній валюті або банківських металах №225 від 24.01.2021 позивач сплатив 62 000 доларів США за контрактом від 28.08.2020 №103 та специфікацією від 18.02.2021 №10.
Положеннями ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Так, згідно з розрахунком пені, здійсненого відповідачем, кількість днів прострочення складає 17 днів з 24.02.2022 по 12.03.2022.
Проте, позивач зазначає, що під час нарахування пені відповідач не врахував форс-мажорні обставини, які стали перешкодою для виконання умов контракту.
Згідно з п.6 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Частинами 6, 7 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначено, що у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту). У разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
Відповідно до ч.2 ст.14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Так, Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
У подальшому дія воєнного стану неодноразово продовжувалась.
Останнім Указом Президента України від 01.05.2023 №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України №3057-IX від 02.05.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.
Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) ухвалила рішення спростити процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), та з метою позбавлення обов`язкового звернення до ТПП України та уповноважених нею регіональних ТПП з метою підтвердження форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії введеного воєнного стану, на сайті ТПП України було розміщено 28.02.2022 року загальний офіційний лист ТПП України щодо засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Отже, ТПП України підтверджено, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Позивачем до матеріалів справи надано копію сертифікату Запорізької торгово-промислової палати від 04.01.2023 №2300-23-0023.
за п.3 ст. 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» № 2473-УІІІ від 21.06.2018р.; п. 21 Постанови Правління Національного Банку України «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» № 5 від 02.01.2019р.; п. 5,6 Постанови Правління Національного банку України «Про затвердження інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» №7 від 02.01.2019р., відповідно до:
- Контракту №103 від 28.08.2020р.;
- Додаткової угоди №4 від 13.11.2020р. до Контракту №103 від 28.08.2020р
- Додаткової угоди від 09.02.2021р. до Контракту №103 від 28.08.2020р.;
- Платіжного доручення в іноземній валюті №255 від 24.02,2022р.;
- заключення про наявність обставин непереборної сили, виданого Білоруською торгово-промисловою палатою №0312/1264 від 05.08.2022р.;
- Листа Міністерства сільського господарства та продовольства Республіки Беларусь №01-23/60-К/64 від 03.02.2022р. - про введення тимчасової заборони на вивіз окремих товарів, в тому числі зерна та семян рапсу за межі Республіки Білорусь;
- Листа Міністерства економіки Республіки Беларусь №01-02-08/34-К/1 від 09.02.2022р. - про постанови Ради міністрів Республіки Білорусь, які вводили тимчасову заборону на вивіз окремих товарів за межі Республіки Білорусь;
- Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від
24.12.2022р., із змінами внесеними Указами від 14.03.2022р. №133/2022, від 18.04.2022р. №259/2022, від 17.05.2022р. №341/2022, від 12.08.2022р. №573/2022, від 07.11.2022р. №757/2022;
- Розпорядження Кабінету Міністрів України №188-р від 26.02.2022р. «Про тимчасове закриття деяких пунктів пропуску через державний кордон та пунктів контролю», з інтерактивною мапою карти пропусків, які функціонують згідно Розпорядження; які унеможливили його виконання в зазначений термін.
Період дії форм-мажорних обставин (обставин непереборної сили):
- дата настання: 06 січня 2022 року;
- дата закінчення: тривають на 04 січня 2023 року.
Таким чином, порушення позивачем строків завершення операції з імпорту товару у строки, зазначені в контракті, але не пізніше строку та в обсязі, встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу, було здійснено з об`єктивних причин через настання зазначених вище форс-мажорних обставин.
Згідно з п.109.1 ст.109 Податкового кодексу України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.
Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Статтею 112 Податкового кодексу України встановлені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Так, відповідно до п.112.1 ст.112 Податкового кодексу України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до п.112.2 ст.112 Податкового кодексу України особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.
Пунктом 112.7 ст.112 Податкового кодексу України визначено, що якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.
Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Отже, позовні вимоги у цій справі є такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на задоволення позовних вимог, сплачений позивачем судовий збір у сумі 2684,00 грн підлягає відшкодуванню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Поряд з цим, суд не вбачає підстав для відшкодування витрат у сумі 6394,80 грн за видачу сертифікату про наявність обставин непереборної сили, з огляду на таке.
Відповідно до ч.3 ст.132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Суд зазначає, що витрати з відшкодування витрат за видачу сертифікату про наявність обставин непереборної сили не є витратами, які пов`язані із вчиненням процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи, тому в задоволенні клопотання про їх відшкодування слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Тріо» (вул. Робоча, 17/5А, м. Дніпро, 49006, ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17А, м. Дніпро, 49005, код ЄДРПОУ ВП 44118658).

Повний текст рішення складено 08.06.2023.

Суддя Н.В. Кучугурна