Справа № 480/4685/22
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2023-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 р.Справа № 480/4685/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В. ,

за участю секретаря судового засідання Яковини В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північного офісу Держаудитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.11.2022, головуючий суддя І інстанції: С.В. Воловик, м. Суми, повний текст складено 24.11.22 по справі № 480/4685/22 за позовом Департаменту капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Департамент капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації (далі позивач, Департамент капітального будівництва) звернувся з позовною заявою до Північного офісу Держаудитслужби (далі - відповідач, Держаудитслужба), у якій просить суд визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-28-011634-b від 07.07.2022.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 24.11.2022 позовні вимоги Департаменту капітального будівництва задоволено.

Визнано протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-28-011634-b від 07.07.2022.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржуване рішенням та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

На обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що відповідно до пункту 2 Розділу 5 ТД, замовник висуває вимогу, що учасник у складі своєї пропозиції повинен надати виданий Уповноваженим органом, зокрема: Сертифікат системи управління якістю на відповідність учасника вимогам ISO 9001:2015. Проте, переможець не надав у складі своєї тендерної пропозиції зазначений вище документ, чим не виконав вищевказану вимогу. Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону № 922- VIII, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону № 922-VIII вимогам до учасника відповідно до законодавства. Вищезазначене призвело до порушення частини 11 статті 29 Закону № 922-VIII, відповідно до якої у разі відхилення тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію/ пропозицію у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої, у порядку та строки, визначені цією статтею. Зазначає, що аналізом інформації, розміщеної на вебпорталі Уповноваженого органу, встановлено, що додатковою угодою від 21.12.2021 № 1 було продовжено строк виконання до 01 березня 2022 року та строк дії договору до 31.12.2022. Відповідно до пункту 4 частини 5 статі 41 Закону № 922- VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю. Зважаючи на викладене, Північний офіс Держаудитслужби 01.07.2022 звернувся через електронну систему закупівель до замовника з метою отримання, зокрема, інформації та документів, щодо документально підтверджених об`єктивних обставин, за яких було продовжено строк виконання робіт та строк дії договору від 03.11.2021 №39. Однак, Замовник не надав через електронну систему закупівель зазначені пояснення, інформацію та/або документи, чим документально не обґрунтував внесення змін до істотних умов договору, порушивши пункт 4 частини 5 статті 41 Закону № 922-VIII.

Скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, позивач просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

Представник відповідача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити.

Позивач явку свого представника у судове засідання суду апеляційної інстанції не забезпечив, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту КАС України), не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що на підставі Закону України "Про правовий режим воєнного стану", частини 2 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Держаудитслужбою 14.06.2022 прийнято наказ № 166 про здійснення моніторингу закупівель, в тому числі і закупівлі UA-2021-09-28-011634-b "Реконструкція приміщень Комунальної установи Сумської обласної ради Сумський обласний центр комплексної реабілітації для дітей та осіб з інвалідністю блок № 5 за адресою: проспект Лушпи Михайла, буд. № 16 в м. Суми" (а.с. 8).

За наслідками моніторингу, 07.07.2022 відповідачем складений висновок, згідно з яким, установлені порушення вимог частини 5 статті 8, частини 11 статті 29, пункту 1 частини 1 статті 31 та пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України Про публічні закупівлі.

Зокрема, за змістом висновку, на порушення частини 5 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", позивач не надав відповідачу через електронну систему закупівель інформацію та документи на підставі яких було обґрунтовано розмір витрат, технічних і якісних характеристик предмета закупівлі та визначена його очікувана вартість, а також не зазначив web-сайт на якому розміщено цю інформацію.

Також, за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій, установлено, що ТОВ "БФ "Елітбуд" у складі тендерної пропозиції не надало виданий Уповноваженим органом Сертифікат системи управління якістю на відповідність вимогам ISO 9001:2015 в той час коли вимога надання такого сертифіката міститься у пункті 2 розділу 5 тендерної документації.

Крім того, на порушення пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", Департаментом капітального будівництва були змінені істотні умови договору про закупівлю в частині строків виконання робіт та строку дії договору, про що свідчить додаткова угода № 1 від 21.12.2021 до договору підряду № 39 від 03.11.2021.

З огляду на установлені моніторингом порушення, керуючись статтям 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Держаудитслужба у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-28-011634-b від 07.07.2022 зобов`язала Департамент капітального будівництва здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності договору.

Також, позивача зобов`язано протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи що свідчать про вжиття вказаних заходів.

Не погодившись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржуваний висновок Держаудитслужби не спрямований на досягнення легітимної мети та не є співмірним з нею, оскільки суть "виявлених порушень" жодним чином не зачіпає бюджетні інтереси, а задоволення вимоги призведе до настання несприятливих наслідків, у зв`язку з чим, цей висновок не відповідає критеріям, встановленим частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України та є протиправним.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Статтею 2 вказаного Закону передбачено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, дотриманням законодавства про закупівлі.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється Держаудитслужбою шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, установлює Закон України "Про публічні закупівлі", пунктом 14 частини 1 статті 1 якого (в редакції, яка діяла на момент проведення моніторингу) визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно зі статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, яка діяла на момент проведення моніторингу), моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Частиною 5 статті 8 згаданого Закону, установлено, що протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Відповідно до частин 6, 7 вказаної статті, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Приписами частини 10 статті 8 Закону встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Згідно зі статтею 20 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин), відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.

Статтею 26 вказаного Закону (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

За змістом статті 29 згаданого Закону, оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.

Критеріями оцінки є: ціна, або вартість життєвого циклу, або ціна разом з іншими критеріями оцінки, зокрема: умови оплати, строк виконання, гарантійне обслуговування, передача технології та підготовка управлінських, наукових і виробничих кадрів, застосування заходів охорони навколишнього середовища та/або соціального захисту, які пов`язані із предметом закупівлі.

Після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

У разі відхилення тендерної пропозиції/пропозиції, що за результатами оцінки визначена найбільш економічно вигідною, замовник розглядає наступну тендерну пропозицію/пропозицію у списку пропозицій, розташованих за результатами їх оцінки, починаючи з найкращої, у порядку та строки, визначені цією статтею.

Пункт 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачає, що у разі коли учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону або не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель.

Інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель (частина 2 статті 31).

Згідно зі статтею 41 Закону України "Про публічні закупівлі", договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

На виконання пункту 4 частини 5 статті 41 Закону, істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Отже, зміст вказаних норм, дає підстави для висновків про те, що метою проведення процедури публічної закупівлі є пошук найбільш економічно вигідної пропозиції, яка забезпечить ефективне та результативне використання державних фінансових ресурсів, а також забезпечить досягнення економії бюджетних коштів. При цьому, процедури публічної закупівлі не повинні містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а самі учасники зобов`язані чітко дотримуватись документації, яка регламентує проведення процедури закупівлі, та підтверджувати свою відповідність кваліфікаційним вимогам.

Строк дії укладеного договору про закупівлю так само як і строк виконання обумовлених ним робіт, можуть змінюватись лише у випадку виникнення об`єктивних обставин, що зумовлюють таке продовження, і лише у тому разі, коли такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю

З огляду на матеріали справи, 28.09.2021 через електронну систему Prozorro, Департаментом капітального будівництва було опубліковано оголошення про закупівлю послуг "Реконструкція приміщень Комунальної установи Сумської обласної ради Сумський обласний центр комплексної реабілітації для дітей та осіб з інвалідністю блок № 5 за адресою: проспект Лушпи Михайла, буд. № 16 в м. Суми". Тобто, предметом закупівлі є виконання будівельних робіт по реконструкції приміщення.

Кінцевий строк подання тендерних пропозицій встановлений до 00 год. 00 хв. 14.10.2021, а датою та часом розкриття тендерних пропозицій визначено 18.10.2021 о 15 год. 33 хв., після завершення електронного аукціону (а.с. 27-28).

Пунктом 1 "Перелік критеріїв та методика оцінки тендерної пропозиції із зазначенням питомої ваги критерію" розділу V "Оцінка тендерної пропозиції" тендерної документації встановлено, що єдиним критерієм оцінки тендерних пропозицій є ціна (100%) з урахуванням податку на додану вартість у разі наявності.

На виконання пункту 2 "Інша інформація" розділу V "Оцінка тендерної пропозиції" тендерної документації, у складі своєї пропозиції учасник повинен надати, окрім іншого, видані Уповноваженим органом сертифікат системи управління якістю на відповідність учасника вимогам ISO 9001:2015, сертифікат системи управління охороною здоров`я та безпекою праці на відповідність учасника вимогам, а також настанови щодо застосування ISO 14001:2015.

Як убачається з матеріалів справи, ТОВ "БФ "Елітбуд" подало тендерну пропозицію з найменшою ціною, тобто, найбільш економічно вигідну, у зв`язку з чим, враховуючи встановлені критерії оцінки тендерних пропозицій, було визнано переможцем закупівлі.

Оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-28-011634-b від 07.07.2022 вмотивований, в тому числі, тим, що за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій, ТОВ "БФ "Елітбуд" у складі тендерної пропозиції не надало виданий Уповноваженим органом Сертифікат системи управління якістю на відповідність вимогам ISO 9001:2015 в той час коли вимога надання такого сертифіката міститься у пункті 2 розділу 5 тендерної документації, що, на думку відповідача, є суттєвим порушенням норм законодавства про публічні закупівлі.

З такими доводами відповідача в апеляційній скарзі не погоджується та вважає, що факт ненадання вказаним учасником сертифіката системи управління якістю на відповідність учасника вимогам ISO 9001:2015 у складі тендерної пропозиції, з урахуванням підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям визначеним пунктом 5 розділу ІІІ тендерної документації, не є підставою для відхилення тендерної пропозиції відповідно до пункту 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки наявність згаданого сертифіката не є обов`язковою для виконання будівельних робіт з реконструкції приміщення, що є предметом закупівлі.

Так, відповідно до частини 11 статті 26 Закону України "Про публічні закупівлі" документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.

Слід зазначити, що законодавчий обов`язок на отримання Сертифікату системи управління якістю на відповідність учасника вимогам ISO 9001:2015 в Україні відсутній.

При цьому важливою є та обставина, що сертифікат системи управління якістю на відповідність ТОВ "БФ "Елітбуд" вимогам ISO 9001:2015 був наданий Департаменту капітального будівництва одразу після його реєстрації 25.10.2021, тобто, до моменту укладання договору про закупівлю, що повністю має нівелювати сумніви відповідача в законності невідхилення тендерної пропозиції ТОВ "БФ "Елітбуд".

Щодо доводів заявника апеляційної скарги про порушення позивачем пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема в частині того, що Департаментом капітального будівництва були змінені істотні умови договору про закупівлю в частині строків виконання робіт та строку дії договору, колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статі 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Як вбачається з матеріалів справи, договір підряду № 39, укладений за результатами проведеної публічної закупівлі 03.11.2021 передбачав виконання обумовлених робіт у строк до 31.12.2021, а їх вартість була визначена у сумі 2 723 852, 20 грн. (а.с. 30-34). Після укладання вказаного договору, позивач отримав від ТОВ "БФ "Елітбуд" лист № 505 від 17.12.2021, у якому повідомлялось про те, що під час виконання будівельних робіт виникла технологічна необхідність щодо здійснення додаткових робіт, які неможливо було передбачити на стадії складання проєктно-кошторисної документації та які необхідні для дотримання вимог якості та повноцінної експлуатації об`єкту. У зв`язку з цим, враховуючи прийняте рішення про коригування кошторисної документації, ТОВ "БФ "Елітбуд" просило продовжити встановлений договором № 39 від 03.11.2021 строк виконання робіт (а.с. 63).

За результатами розгляду вказаного листа, 21.12.2021 Департаментом капітального будівництва була укладена додаткова угода № 1, відповідно до якої строк виконання робіт та строк дії договору були продовжені, про що в системі Prozorro створено відповідне повідомлення (а.с. 29).

З огляду на наведені обставини, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції в частині того, що зміна сторонами договору закупівлі таких умов як строки виконання робіт та строк дії договору у зв`язку з необхідністю виконання додаткових робіт для належного виконання договору, без зміни договірної ціни, не є підставою для висновків про порушення пункту 4 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідачем в апеляційній скарзі не наведено аргументів, які б спростовували наведені вище обставини.

Щодо доводів апеляційної скарги про порушення позивачем частини 5 статті 8 згаданого вище Закону, колегія суддів зазначає таке.

Так, судовим розглядом встановлено, що під час здійснення моніторингу процедури закупівлі, Північний офіс Держаудитслужби 16.06.2022 звернувся через електронну систему закупівель до Замовника з метою отримання, зокрема, інформації та документів на підставі яких Замовник обґрунтував розмір витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначив його очікувану вартість, а також щодо отримання інформації про посилання на сторінку власного вебсайту (або офіційного вебсайту головного розпорядника бюджетних коштів), на якій розміщено зазначену інформацію, відповідно до вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року № 710 "Про ефективне використання державних коштів" (зі змінами).

Як стверджує відповідач, позивач, у порушення вимог частини 5 статті 8 Закону № 922- VIII, не надав через електронну систему закупівель зазначені пояснення, інформацію та/або документи, чим не обґрунтував визначення розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та його очікувану вартість.

Водночас колегія суддів приймає як належні пояснення позивача про те, що згідно з підпунктом 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 169 "Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану" оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законами України "Про публічні закупівлі" та "Про оборонні закупівлі", а тому замовник із початку військової агресії російської федерації не проводив закупівель через електронну систему Prozorro, робота в системі проходить виключно за потреби, внаслідок чого позивач не зміг своєчасно надати запитувані пояснення та інформацію.

При цьому, відповідно до абзацу 3 пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від II. 10.2016 № 710 "Про ефективне використання державних коштів" головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити, зокрема, оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті (або на офіційному веб-сайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у Департамента капітального будівництва Сумської обласної державної адміністрації є власний веб-сайт http://www.kap-bud.sm.gov.ua, де на Головній сторінці в розділі "Річний план закупівель" в підрозділі "2021 рік", двадцятою за порядком є "Інформація щодо процедур закупівель", в якій, на виконання вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 № 710 "Про ефективне використання державних коштів", розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі UA-2021-09-28-011634-b по об`єкту: "Реконструкція приміщень Комунальної установи Сумської обласної ради - Сумський обласний центр комплексної реабілітації для дітей та осіб з інвалідністю - блок № 5 за адресою: проспект Лушпи Михайла, буд. № 16 в м. Суми. Коригування" за посиланням http://www.kapbud.sm.gov.ua/index.php/uk/2013-04-18-21-50-35

Отже, ненадання позивачем пояснень (інформації, документів) через електронну систему закупівель щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, не мало жодного впливу на результати закупівлі, який визначений за умовою найбільш вигідної ціни та не зумовлює виникнення права у Держаудитслужби вимагати вжиття заходів, направлених на припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності договору. При цьому позивачем оприлюднено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному веб-сайті, що є вільному доступі.

За таких обставин, колегія суддів повністю погоджується з висновком суду першої інстанції, що захід реагування у вигляді зобов`язання припинити укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційним діям і зловживанням. Проте, всі без виключення зауваження Держаудитслужби полягають у ненаданні пояснень і документів, а також у невідповідності пропозиції вимогам тендерної документації, що носять суто формальний характер, оскільки не пов`язано із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При обранні заходу реагування за наслідками проведеного моніторингу закупівлі, Держаудитслужба зобов`язана враховувати принцип співмірності наслідків такого реагування з тими порушеннями, які виявлені та ризиками, які вони утворюють, а також дотриманням справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (якими в даному випадку є громадяни України) і публічними інтересами.

Отже, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в оскаржуваному висновку Держаудитслужби, складеному за результатами моніторингу закупівлі № UA-2021-09-28-011634-b, не є пропорційним, оскільки його реалізація не матиме наслідком досягнення справедливого балансу між інтересами Департаменту капітального будівництва, що зводиться до інтересів громадян, та публічними інтересами.

Від так, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-28-011634-b від 07.07.2022 прийнятий прийнятий протиправно, за відсутності з боку позивача суттєвих порушень норм законодавства про публічні закупівлі.

На підставі викладеного вище, колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення вимог позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

З огляду на результат апеляційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді апеляційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 24.11.2022 по справі № 480/4685/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов
Повний текст постанови складено 30.06.2023.