Справа № 260/374/23
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/374/23 пров. № А/857/5888/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Курильця А. Р., Кушнерика М. П.,

з участю секретаря судового засідання Єршової Ю. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в залі суду в режимі відеоконференції апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог у справі №260/374/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

суддя в 1-й інстанції Гаврилко С. Є.,

час ухвалення рішення 14.03.2023 року,

місце ухвалення рішення м. Ужгород,

дата складання повного тексту рішення 20.03.2023 року,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до відповідача - Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якому просила визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року №0-0704 Головного управління Державної податкової служби в Закарпатській області; скасувати рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області І.Матьоли №117/13-08 від 15 грудня 2022 року про опис майна в податкову заставу.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року позову заяву в частині позовних вимог залишено без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач оскаржила її в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржувана ухвала прийнята з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню, покликаючись на те, що подання позову у січні 2023 року було аргументовано позивачем та пов`язано з діяльністю сторони відповідача, що виражалося у ненаданні відповіді на заяву про проведення звірки починаючи з вересня 2021 року, тобто позивач правомірно очікувала на дії з боку відповідача, як органу державної влади, однак такої відповіді по суті викладених в заяві вимог не надійшло. Зазначає, що Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 року у справі №160/11673/20 акцентував увагу на тому, що для додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду у податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Крім того, звертає увагу, що в ухвалі суду першої інстанції про відкриття провадження у справі від 27 січня 2023 року встановлено, що «адміністративний позов подано у строк, встановлений законом». З врахуванням наведеного просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що при обчисленні шестимісячного строку звернення до суду представником позивача у судовому засіданні не доведено про наявність будь-яких обставин, які не залежали від волі позивача та ускладнили звернення позивача до суду у визначений строк. Вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду, оскільки позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду - без змін.

Представник позивача (апелянта) Андрейчук О. М. у судовому засіданні в режимі відеоконференції підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, вважає висновки суду першої інстанції неправильними та необґрунтованими. Просить скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Представник відповідача Василиндра В. Р. у судовому засіданні в режимі відеоконференції не погодився з доводами апеляційної скарги і вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, який ухвалив законне та обґрунтоване рішення, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду - без змін.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а оскаржувану ухвалу - скасувати з таких підстав.

Матеріалами справи підтверджується, що 19 січня 2023 року позивач звернулася у суд з позовом про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року №0-0704 Головного управління Державної податкової служби в Закарпатській області; скасування рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області І.Матьоли №117/13-08 від 15 грудня 2022 року про опис майна в податкову заставу.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 січня 2023 року позовну заяву залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору у повному розмірі (а.с.29).

26 січня 2023 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви на виконання вимог вищевказаної ухвали.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 січня 2023 року відкрито провадження у цій справі та призначено підготовче засідання на 15 лютого 2023 року (а.с.33).

13 лютого 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач звернулася в суд з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року № 0-0704 та рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області № 117/13-08 від 15 грудня 2022 року про опис майна в податкову заставу - у січні 2023 року (позовна заява датована 18 січня 2023 року), при цьому, як зазначено у позовній заяві, таке податкове повідомлення- рішення отримано позивачем у липні 2021 року, а отже звернення до суду з позовною заявою здійснено за межами шестимісячного строку, встановленого статтею 122 КАС України. Просив адміністративний позов залишити без розгляду у зв`язку із пропущенням строку звернення до адміністративного суду (а.с.41-42).

17 лютого 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшло заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до яких остання просила відмовити у задоволенні вказаного клопотання. На обґрунтування обставин представник позивача зазначає, що 20 вересня 2021 року на адресу ГУ ДПС України у Закарпатській області позивачем подано заяву в порядку пункту 266.7.3 Податкового кодексу України про проведення звірки даних щодо належного їй об`єкту оподаткування, розміру ставки податку, нарахованої суми податку та звільнення її від сплати даного податку на нежитлову нерухомість, відмінну від земельної ділянки. На дану заяву позивача від ГУ ДПС України у Закарпатській області відповіді по суті викладених в заяві питань не отримано. Разом з тим, отримавши заяву, відповідачем надано відповідь від 27 вересня 2021 року, в якій ГУ ДПС України у Закарпатській області, покликаючись на Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", встановив відсутність правових підстав для розгляду заяви. Представником позивача повторно на офіційну адресу відповідача відправлено завірене належним чином свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльності, однак, як вказує представник, відповіді позивачем отримано не було. А тому представник вказує, що, подання позову у січні 2023 року було аргументовано позивачем та пов`язане з бездіяльністю зі сторони відповідача, що виражалося у ненаданні відповіді на заяву про проведення звірки починаючи з вересня 2021 року. Також, вказує, що Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 року по справі № 160/11673/20 акцентував увагу на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Просив у задоволенні клопотання податкового органу про залишення позовної заяви без розгляду відмовити (а.с.49-50).

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду підлягає задоволенню, оскільки позивачем було пропущено шестимісячний строк на подання позовної заяви, тому наявні підстави для задоволення клопотання відповідача та залишення позовної заяви в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року №0-0704 без розгляду відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України.

Даючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право у порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно зі ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За змістом ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Ч.2 ст.122 КАС України передбачає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається статті 122 частиною 2 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду визначені у статті 123 КАС України, відповідно до якої у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі, і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п.8 ч.1 ст.240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Умовою прийняття позовної заяви до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 160, 161 КАС України, а також дотриманні строків звернення до суду, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору та, у разі пропуску строку звернення до суду, подання відповідного клопотання про його поновлення доказів поважності причин його пропуску.

За змістом п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ч.1 ст.169 КАС України передбачає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Крім того, відповідно до ч.13, 15 ст.171 КАС України повноваження суду першої інстанції у разі встановлення після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановити ухвалу про залишення заяви без руху та надати строк для усунення її недоліків, і залишення її без розгляду в разі, якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк ці недоліки не усунуті.

Згідно з ч.9 ст.171 КАС України в ухвалі про прийняття заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, зокрема, зазначається результат вирішення заяв і клопотань позивача, що надійшли разом із позовною заявою, якщо їх вирішення не потребує виклику (повідомлення) сторін.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 19 січня 2023 року звернулася у суд із цією позовною заявою про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року №0-0704 Головного управління Державної податкової служби в Закарпатській області; скасування рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області І.Матьоли №117/13-08 від 15 грудня 2022 року про опис майна в податкову заставу.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 січня 2023 року відкрито провадження у цій справі та призначено підготовче засідання на 15 лютого 2023 року (а.с.33).

У цій ухвалі судом зазначено, що позовна заява подана з дотриманням вимог статтей 159-161, 172 КАС України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження - відсутні.

13 лютого 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач звернулася в суд з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення від 04 червня 2021 року № 0-0704 та рішення в.о. начальника Головного управління ДПС у Закарпатській області № 117/13-08 від 15 грудня 2022 року про опис майна в податкову заставу - у січні 2023 року (позовна заява датована 18 січня 2023 року), при цьому, як зазначено у позовній заяві, таке податкове повідомлення рішення отримано позивачем у липні 2021 року, а отже звернення до суду з позовною заявою здійснено за межами шестимісячного строку, встановленого статтею 122 КАС України. Просив адміністративний позов залишити без розгляду у зв`язку із пропущенням строку звернення до адміністративного суду.

17 лютого 2023 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшло заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, відповідно до яких остання просила відмовити у задоволенні вказаного клопотання. На обґрунтування обставин представник позивача зазначає, що 20 вересня 2021 року на адресу ГУ ДПС України у Закарпатській області позивачем подано заяву в порядку пункту 266.7.3 Податкового кодексу України про проведення звірки даних щодо належного їй об`єкту оподаткування, розміру ставки податку, нарахованої суми податку та звільнення її від сплати даного податку на нежитлову нерухомість, відмінну від земельної ділянки. На дану заяву позивача від ГУ ДПС України у Закарпатській області відповіді по суті викладених в заяві питань не отримано. Разом з тим, отримавши заяву, відповідачем надано відповідь від 27 вересня 2021 року, в якій ГУ ДПС України у Закарпатській області, покликаючись на Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", встановив відсутність правових підстав для розгляду заяви. Представником позивача повторно на офіційну адресу відповідача відправлено завірене належним чином свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльності, однак, як вказує представник, відповіді позивачем отримано не було. А тому представник вказує, що, подання позову у січні 2023 року було аргументовано позивачем та пов`язане з бездіяльністю зі сторони відповідача, що виражалося у ненаданні відповіді на заяву про проведення звірки починаючи з вересня 2021 року. Також, вказує, що Верховний Суд у постанові від 27 січня 2022 року по справі № 160/11673/20 акцентував увагу на тому, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Просив у задоволенні клопотання податкового органу про залишення позовної заяви без розгляду відмовити (а.с.49-50).

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року позову заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі ч.3,4 ст.123 та п.8 ч.1 ст.240 КАС України, з огляду на пропуск строку звернення до суду.

Колегія суддів зазначає, що процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, позовної заяви. Як у випадку невиконання вимог статті 160 КАС України щодо форми та змісту позовної заяви, так і вимог щодо дотримання строку звернення до суду, зокрема, відсутності відповідного клопотання про його поновлення чи визнання вказаних у ньому причин неповажними, - позовна заява залишається без руху.

З аналізу положень ст.123, 171 КАС України вбачається, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у ч.1-3 ст.123 КАС України порядок дає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого строку.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Аналогічним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третій статті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Колегія суддів зазначає, що залишення позовної заяви без руху - це процесуальна дія, яка застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання.

При цьому, в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху суд повинен чітко зазначити недоліки такої заяви та встановити спосіб і строк їх усунення.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції при відкритті провадження у справі зазначив, що підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні.

Крім того, системний аналіз положень статті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та які були визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23 вересня 2020 року) щодо застосування положень частин третьої та четвертої статті 123 КАС України дійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, необхідно застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 січня 2023 року у справі №640/10031/20.

При цьому, колегія суддів враховує, що після подання відповідачем 13 лютого 2023 року клопотання про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції у судовому засіданні заслухав пояснення сторін щодо заявленого клопотання та ухвалив оскаржувану ухвалу. Разом з тим, судом першої інстанції не надано можливості позивачу скористатися правом подати заяву, в якій би пропонувалося судом вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

З урахуванням наведеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права, оскільки, виявивши факт пропуску позивачем строку звернення до суду, не вчинив дій щодо надання позивачу можливості повідомити про причини поважності пропуску строку звернення до суду, тобто діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, залишив адміністративний позов в частині позовних вимог без розгляду, чим обмежив право позивача на оскарження спірного податкового повідомлення-рішення.

Таким чином, аналізуючи наведені вище правові норми та встановлені фактичні обставини справи у їх сукупності, колегія суддів вважає, що у спірних правовідносинах суд першої інстанції, залишаючи позовну заяву в частині позовних вимог без розгляду, дійшов передчасного висновку.

Колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги щодо скасування ухвали та направлення справи для продовження розгляду в суд першої інстанції є підставними, такими, що спростовують висновки суду першої інстанції з наведених вище мотивів.

Згідно з ч.1 ст.320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

З врахуванням наведених вище правових норм та встановлених фактичних обставин справи у їх сукупності колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви в частині позовних вимог без розгляду, тому оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.195, 242, 243, 246, 250, 310, 312, 315, 317, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог у справі №260/374/23 скасувати, та прийняти постанову, якою направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О. І. Мікула
судді А. Р. Курилець
М. П. Кушнерик
Повне судове рішення складено 29 червня 2023 року.