Справа № 127/26367/21
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

29 червня 2023 р. Справа № 127/26367/21

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому порядку в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до: Старшого інспектора сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Пятака Олега Олександровича, Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2

про: визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду з Вінницького міського суду Вінницької області в порядку, передбаченому статтею 29 Кодексу адміністративного судочинства України, надійшла адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Старшого інспектора сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Пятака Олега Олександровича, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 з вимогою визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №097328 від 21.09.2021 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначив, що 21.09.2021 року старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції Пятаком Олегом Олександровичем складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №097328 від 21.09.2021 року, у якому зазначено, що ОСОБА_1 21.09.2021 року вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини ОСОБА_2 .

Вказаним терміновим заборонним приписом позивача зобов`язано залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; заборонено входити та перебувати в місці проживання (перебування) постраждалої особи; заборонено в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 5 діб у період з 00 год. 30 хв. 24.09.2021 року по 00 год. 30 хв. 26.01.2021 року.

Позивач вважає вказаний припис протиправним та таким, що порушує його права та свободи, тому й звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалою від 05.01.2022 року справу прийнято до провадження та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Цією ж ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) та встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 01.02.2022 року, у зв`язку із неявкою сторін в судове засідання, відкладено розгляд справи на 24.02.2022 об 11.00 год.

24.02.2022 року справа знята з розгляду задля запобігання загрози життю, здоров"ю та безпеки учасників справи, в зв"язку з повномаштабним вторгненням російської федерації на територію України.

Ухвалою суду від 11.10.2022 року відкладено розгляд справи на 07.11.2022 року об 11.00 год., у зв`язку із неявкою сторін.

Ухвалою суду від 08.11.2022, (в редакції ухвали від 15.11.2022 про виправлення описки) залучено до участі в справі в якості другого відповідача Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області. Ухвалою суду від 08.11.22 відповідачу встановлено строк для подання відзиву.

У строк, встановлений судом відповідачі відзивів на позовну заяву не подали.

Відповідно до частини 6 статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

В чергове судове засідання 20.12.2022 позивач та представник позивача не з"явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи. Однак, представник позивача надав заяву про розгляд справи без його участі та участі позивача. Додатково зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити з обставин, викладених у позові та пояснень наданих у судовому засіданні.

Відповідач старший інспектор сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції Пятак О.О., в судове засідання також не з"явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Згідно акту, складеного кур"єром, повістку відповідачу за місцем його роботи вручено не було, у зв"язку зі звільненням зі служби.

Представник відповідача - Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області в судове засідання також не з"явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа в судове засідання також не з"явилась, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомила. Письмових пояснень на позовну заяву з викладенням власної позиції щодо заявлених вимог не надала.

Згідно із положеннями ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи у порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів, на підставі яких її може бути вирішено, суд вважав за можливе перейти з розгляду справи у відкритому судовому засіданні до розгляду справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 та 5 ст. 250 КАС України визначено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

З`ясувавши доводи позивача, викладені в позові, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, судом встановлено таке.

Відповідно до відомостей довідки про результати перевірки звернення ОСОБА_2 по факту домашнього насильства від 30.09.2021 зазначено, що 20.09.2021 року до чергової частини Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшло повідомлення зі служби "102" від ОСОБА_2 , жительки АДРЕСА_1 про те, що чоловік вчиняє насильство.

Вказане звернення було зареєстровано та на місце виклику направлено мобільну групу реагування на факти вчинення домашнього насильства для з"ясування обставин події.

По прибуттю на місце виклику було виявлено заявницю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка звернулася із проханням винести терміновий заборонний припис відносно її чоловіка ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який вчинив відносно неї домашнє насильство, а саме ображав нецензурною лайкою.

21.09.2021 року на ім`я начальника Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява ОСОБА_2 про винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника ОСОБА_1 .

У заяві ОСОБА_2 повідомила, що ОСОБА_1 за місцем спільного проживання вчинив насильство психологічного характеру, а тому до нього слід застосувати заходи, визначені Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Також відібрано пояснення у ОСОБА_2 , в яких заявниця зазначила, що 21.09.2021 року близько 00 год 00 хв її чоловік повернувся додому та почав з нею конфліктувати через майбутнє розлучення. В ході конфлікту постійно їй говорив, що внаслідок розлучення вона залишиться ні з чим, що після розлучення в неї розпочнуться фінансові проблеми.

За результатами оцінки ризиків вчинення домашнього насильства 21.09.2020 року Старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №097328 від 21.09.2021 року, у якому зазначено, що ОСОБА_1 21.09.2021 року вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно дружини ОСОБА_2 .

Вказаним терміновим заборонним приписом позивача зобов`язано залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи; заборонено входити та перебувати в місці проживання (перебування) постраждалої особи; заборонено в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою строком на 5 діб у період з 00 год. 30 хв. 24.09.2021 року по 00 год. 30 хв. 26.01.2021 року.

Позивач вважає вказаний припис протиправним та таким, що порушує його права та свободи, оскільки жодного насилля він не вчиняв, у зв`язку з чим просить скасувати припис.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Організаційно-правові засади запобігання та протидії домашньому насильству, основні напрями реалізації державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спрямовані на захист прав та інтересів осіб, які постраждали від такого насильства, визначає Закон України Про запобігання та протидію домашньому насильству №2229-VIII від 07 грудня 2017 року (надалі - Закон №2229-VIII).

Пунктом 3 статті 1 Закону №2229-VIII визначено, що домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Водночас, психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи (пункт 15 частини 1 статті 1 Закону №2229-VIII).

При цьому, запобігання домашньому насильству - система заходів, що здійснюються органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, а також громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, та спрямовані на підвищення рівня обізнаності суспільства щодо форм, причин і наслідків домашнього насильства, формування нетерпимого ставлення до насильницької моделі поведінки у приватних стосунках, небайдужого ставлення до постраждалих осіб, насамперед до постраждалих дітей, викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків, а також будь-яких звичаїв і традицій, що на них ґрунтуються (пункт 5 частини 1 статті 1 Закону №2229-VIII).

Статтею 6 Закону визначено суб`єкти, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, серед яких, до інших органів та установ, на які покладаються функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, належать уповноважені підрозділи органів Національної поліції України.

За приписами частини 1 статті 10 Закону №2229-VIII до повноважень уповноважених підрозділів органів Національної поліції України у сфері запобігання та протидії домашньому насильству належать: виявлення фактів домашнього насильства та своєчасне реагування на них; прийом і розгляд заяв та повідомлень про вчинення домашнього насильства, у тому числі розгляд повідомлень, що надійшли до кол-центру з питань запобігання та протидії домашньому насильству, насильству за ознакою статі та насильству стосовно дітей, вжиття заходів для його припинення та надання допомоги постраждалим особам з урахуванням результатів оцінки ризиків у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, спільно з Національною поліцією України; інформування постраждалих осіб про їхні права, заходи і соціальні послуги, якими вони можуть скористатися; винесення термінових заборонних приписів стосовно кривдників; взяття на профілактичний облік кривдників та проведення з ними профілактичної роботи в порядку, визначеному законодавством; здійснення контролю за виконанням кривдниками спеціальних заходів протидії домашньому насильству протягом строку їх дії; анулювання дозволів на право придбання, зберігання, носіння зброї та боєприпасів їх власникам у разі вчинення ними домашнього насильства, а також вилучення зброї та боєприпасів у порядку, визначеному законодавством; взаємодія з іншими суб`єктами, що здійснюють заходи у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, відповідно до статті 15 цього Закону; звітування центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії домашньому насильству, про результати здійснення повноважень у цій сфері у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Отже, законодавець передбачив, що формою домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи є психологічне насильство. При цьому, саме на уповноважені підрозділи органів Національної поліції України покладено функції із здійснення заходів у сфері запобігання та протидії домашньому насильству.

Відповідно до пункту 16 статті 1 Закону №2229 терміновий заборонний припис стосовно кривдника - спеціальний, захід протидії домашньому насильству, що вживається уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України як реагування на факт домашнього насильства та спрямований на негайне припинення, домашнього насильства, усунення небезпеки для життя і здоров`я постраждалих осіб та недопущення продовження чи повторного вчинення такого насильства.

Статтею 25 Закону №2229 передбачено, що терміновий заборонний припис виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.

Терміновий заборонний припис може містити такі заходи:

1) зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи;

2) заборона на вхід та перебування в місці проживання (перебування) постраждалої особи;

3) заборона в будь-який спосіб контактувати з постраждалою особою.

Під час вирішення питання про винесення термінового заборонного припису пріоритет надається безпеці постраждалої особи. Зазначена вимога поширюється також на місце спільного проживання (перебування) постраждалої особи та кривдника незалежно від їхніх майнових прав на відповідне житлове приміщення.

Працівники уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України можуть у встановленому законом порядку застосовувати поліцейські заходи примусу для виселення з житлового приміщення кривдника, якщо терміновий заборонний припис передбачає зобов`язання залишити місце проживання (перебування) постраждалої особи, а кривдник відмовляється добровільно його залишити.

Терміновий заборонний припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівником уповноваженого підрозділу органів Національної поліції України за результатами оцінки ризиків.

Терміновий заборонний припис виноситься строком до 10 діб.

Терміновий заборонний припис вручається кривднику, а його копія - постраждалій особі або її представнику.

Дія термінового заборонного припису припиняється у разі застосування до кривдника судом адміністративного стягнення у вигляді адміністративного арешту або обрання щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні.

Кривдник, стосовно якого винесено терміновий заборонний припис, згідно з яким він повинен залишити місце спільного проживання (перебування) з постраждалою особою, зобов`язаний повідомити про місце свого тимчасового перебування уповноважений підрозділ органів Національної поліції України за місцем вчинення домашнього насильства.

Особа, стосовно якої винесено терміновий заборонний припис, може оскаржити його до суду в загальному порядку, передбаченому для оскарження рішень, дій або бездіяльності працівників уповноважених підрозділів органів Національної поліції України.

При цьому, визначено що терміновий заборонний припис виноситься в порядку, затвердженому Міністерством внутрішніх справ України.

На реалізацію частини 11 статті 25 Закону №2229 наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01 серпня 2018 року №654 затверджено Порядок винесення уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України термінового заборонного припису стосовно кривдника (надалі - Порядок №654).

Пунктом 1 Порядку №654 визначено, що терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься кривднику уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення.

Припис виноситься за заявою постраждалої особи, а також за власною ініціативою працівника уповноваженого підрозділу поліції за результатами оцінки ризиків (пункт 2 Порядку №654).

При цьому, при винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності) (пункт 5 Порядку №654).

Водночас, процедура проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства визначена Порядком проведення оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства внутрішніх справ України від 13 березня 2019 року №369/180 (надалі Порядок №369/180).

Пунктом 4 розділу I Порядку №369/180 визначено, що оцінку ризиків проводить поліцейський уповноважений підрозділ органу Національної поліції України за фактом вчинення домашнього насильства.

Результати оцінки ризиків враховує поліцейський уповноваженого підрозділу поліції під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення та надання допомоги постраждалим особам у порядку, визначеному законодавством (пункт 5 розділу I Порядку №369/180).

Процедура оцінки ризиків вчинення домашнього насильства передбачена розділом II Порядку №369/180, відповідно до якого оцінка ризиків проводиться за факторами небезпеки/ризиків щодо вчинення домашнього насильства, передбачених у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства згідно з додатком до цього Порядку, шляхом спілкування/бесіди з постраждалою від такого насильства особою або її представником, з`ясування обставин конфлікту та виявлення чинників і умов, які створюють або можуть створювати небезпеку для цієї особи.

За результатами заповнення форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції визначає рівень небезпеки, який ураховується під час винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника, вжиття інших заходів для припинення такого насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення, надання допомоги постраждалим особам.

Фактори небезпеки/ризику щодо вчинення домашнього насильства визначаються за результатами оцінки дій кривдника, які свідчать про ймовірність настання летальних наслідків у разі вчинення домашнього насильства, і представлені у формі оцінки ризиків вчинення домашнього насильства у вигляді питань, на які відповідає поліцейський уповноваженого підрозділу поліції за результатами спілкування з постраждалою особою, та загальної оцінки ситуації вчинення домашнього насильства з метою виявлення вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті такої особи.

У разі виявлення будь-яких інших чинників/обставин за результатами оцінки ситуації, які можуть вплинути на рівень небезпеки (ризику) вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції у позиції Зауваження поліцейського уповноваженого підрозділу поліції щодо будь-яких інших чинників/обставин, які підвищують/знижують рівень загрози життю та здоров`ю постраждалої особи форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства робить запис про наявність таких чинників/обставин, їхні можливі наслідки та надає інші зауваження щодо них.

У зв`язку з тим, що кожна окрема ситуація може мати унікальні чинники/обставини, які впливають на рівень небезпеки та ризик летального випадку, пов`язаного з насильством, не передбачені формою оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на власний розсуд може оцінити рівень небезпеки як високий, якщо він/вона вважає, що постраждала особа перебуває в потенційно небезпечній ситуації або яка може спричинити смерть особи або інші тяжкі наслідки.

Про наявність та можливі наслідки дії таких чинників/обставин поліцейський уповноваженого підрозділу поліції робить запис у відповідній позиції форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.

Дві відповіді Так на запитання з №1-6 та на будь-яку кількість запитань з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, а також якщо поліцейський уповноваженого підрозділу поліції вважає, що постраждала особа перебуває в ситуації, яка може спричинити її смерть або інші тяжкі наслідки, оцінюється як високий рівень небезпеки. Відповідь Так на одне запитання з № 1-6 та на щонайменше сім і більше запитань з № 7-27 або жодної відповіді на запитання з № 1-6, але не менше чотирнадцяти позитивних відповідей на запитання з №7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як середній рівень небезпеки. Відповідь Так на одне запитання з № 1-6 та на не більше ніж шість запитань з №7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки. Якщо на всі запитання отримано відповіді Без відповіді / Невідомо, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції на свій розсуд може оцінити ситуацію як таку, що має високий рівень небезпеки.

Залежно від визначеного рівня небезпеки, яка загрожує постраждалій особі, поліцейський уповноваженого підрозділу поліції приймає рішення щодо необхідності винесення термінового заборонного припису стосовно кривдника та застосування заходів, передбачених частиною другою статті 25 Закону України Про запобігання та протидію домашньому насильству. Якщо рівень небезпеки оцінюється як низький або середній, а інші чинники/обставини, що можуть вплинути на рівень небезпеки, відсутні, терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься на розсуд поліцейського уповноваженого підрозділу поліції. У разі високого рівня небезпеки поліцейський уповноваженого підрозділу поліції обов`язково виносить терміновий заборонний припис стосовно кривдника.

Після проведення оцінки ризиків поліцейський уповноваженого підрозділу поліції долучає форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства до матеріалів, зібраних за фактом такого насильства.

Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що терміновий заборонний припис стосовно кривдника виноситься уповноваженими підрозділами органів Національної поліції України у разі існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи з метою негайного припинення домашнього насильства, недопущення його продовження чи повторного вчинення. При винесенні припису працівник уповноваженого підрозділу поліції отримує пояснення від кривдника, постраждалої особи (її представника), свідка(ів) (у разі наявності). При цьому, терміновий заборонний припис виноситься за результатами оцінки ризиків, які враховуються поліцейським уповноваженого підрозділу поліції під час винесення такого припису.

Відтак, у разі звернення постраждалої особи із заявою щодо вчинення домашнього насильства поліцейський уповноваженого підрозділу поліції повинен здійснити перевірку інформації, що зазначена у відповідній заяві, встановити форму домашнього насильства, а також пересвідчитися у тому, що таке дійсно створило безпосередню загрозу життю чи здоров`ю постраждалої особи.

В ході судового розгляду встановлено, що підставою для винесення термінового заборонного припису стосовно ОСОБА_1 серії АА №097328 від 21.09.2021 року слугувала заява ОСОБА_2 про вчинення 20.09.2021 року ОСОБА_1 насильства психологічного характеру відносно неї.

Водночас, ані в заяві, ані в поясненнях ОСОБА_2 не зазначено в чому саме проявилося психологічне насильство, що унеможливлює встановити форму прояву домашнього насильства (якщо таке насправді мало місце) та перевірити чи такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Окрім того, матеріали, на підставі яких складено терміновий заборонний припис стосовно кривдника від 21.09.2021 року, не містять жодного доказу в підтвердження вжиття заходів старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 задля здійснення перевірки інформації щодо наявності підстав для винесення термінового заборонного припису.

Так, матеріали справи не містять відомостей, що старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 отримувалось пояснення ОСОБА_1 щодо заяви ОСОБА_2 , або що позивач відмовився від надання пояснень.

Отже, терміновий заборонний припис винесений лише на підставі повідомлення ОСОБА_2 та письмових пояснень ОСОБА_2 .

При цьому, в ході судового розгляду справи позивачем було повідомлено, що відповідач не пропонував йому надати письмові пояснення щодо заяви ОСОБА_2 . Вказав, що на той час він перебував в процесі розлучення з дружиною і вона в такий спосіб йому мстилась. На теперішній час він вже розлучений з дружиною, яка залишилась проживати за тією самою адресою з дітьми, а він проживає в іншому місці. Також зазначив, що терміновий заборонний припис йому не був вручений, хоча він не відмовлявся від підпису і розписався в ньому.

Суд зауважує, що третя особа в справі - ОСОБА_2 в судове засідання не з"являлася, причини неявки не повідомляла. Письмових пояснень з висловленням власної позиції щодо заявленого позову до суду не надала.

Відтак, дослідивши матеріли розгляду №6064 за повідомленням ОСОБА_2 по факту домашнього насильства, суд зазначає, що такі матеріали не містять доказів існування безпосередньої загрози життю чи здоров`ю постраждалої особи ОСОБА_2 , що є обов`язковою передумовою для вжиття такого заходу, як складення термінового заборонного припису.

Дослідивши форму оцінки ризиків вчинення домашнього насильства, яка міститься в матеріалах розгляду №6064, судом встановлено, що відповідачем зазначено одну відповідь "так" в питаннях з № 1 по №6 і дві відповіді "так" з № 7 по №27.

В той же час, п. 6 розділу II Порядку №369/180 визначено, що відповідь Так на одне запитання з № 1-6 та на не більше ніж шість запитань з №7-27 або не більше тринадцяти позитивних відповідей на запитання з № 7-27 форми оцінки ризиків вчинення домашнього насильства оцінюється як низький рівень небезпеки.

При цьому згідно пункту 7 Порядку №369/180 форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства не є обов`язковою підставою для винесення термінового заборонного припису.

Таким чином, суд констатує, що терміновий заборонний припис винесено за встановленого відповідачем низького рівня небезпеки, без отримання пояснень у кривдника (позивача в справі ), в той час як відсутні докази, що позивач відмовлявся він надання пояснень. З матеріалів перевірки вбачається, що з ним було проведено профілактичну бесіду виховного характеру щодо недопущення протиправних дій в подальшому.

Відтак, за відсутності достовірних доказів щодо вчинення позивачем домашнього насильства та достатніх підстав для винесення термінового заборонного припису такий слід визнати необгрунтованим.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про обґрунтованість тверджень представника позивача щодо безпідставності винесення термінового заборонного припису стосовно ОСОБА_1 .

Відтак, терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №097328, що складений 21.09.2021 року старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до положень статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з нормами частин першої, другої статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, долучені позивачем в обґрунтування позову, суд доходить висновку про задоволення даного адміністративного позову.

З урахуванням вимог ст. 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється. Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати терміновий заборонний припис стосовно кривдника серії АА №097328, що складений 21.09.2021 року старшим інспектором сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старшим лейтенантом поліції Пятаком Олегом Олександровичем, відносно ОСОБА_1 .

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 );

Відповідач 1: Старший інспектор сектору протидії домашньому насиллю Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області старший лейтенант поліції Пятак Олег Олександрович (вул. Пирогова, 4, м. Вінниця, 21018 )

Відповідач 2: Вінницьке районне управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Пирогова, 4, м. Вінниця, 21018 )

Третя особа: ОСОБА_2 а ( АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_2 );

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна