Справа № 420/16422/21
Суддя: Харченко Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

29 червня 2023 року м. Одеса
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17.12.2021 р. по справі №420/16422/21 задоволено адміністративний позов Головного управління ДПС у Миколаївській області (код ЄДРПОУ 005, м. Миколаїв, вул. Лягіна 6) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) про стягнення податкового боргу. Стягнуто зі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) податковий борг у розмірі 319337,97 грн. на користь Державного бюджету.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2023 р. Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2021 року скасовано в частині стягнення зі ОСОБА_1 податкового боргу на суму 103331 (сто три тисячі триста тридцять одна) грн. 88 коп. Ухвалено у цій частині Постанову, якою відмовлено у задоволенні адміністративного позову Головного управління ДПС у Миколаївській області до ОСОБА_1 в частині стягнення податкового боргу на суму 103331 (сто три тисячі триста тридцять одна) грн. 88 коп. В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2021 року залишено без змін.

21.06.2023 р. до Одеського окружного адміністративного суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 (вхід.№20127/23) щодо розстрочення виконання рішення суду у справі №420/16422/21, оскільки наразі існують обставини, що істотно ускладнюють його виконання.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 22.06.2023 року призначено судове засідання на 28 червня 2023 року на 16 год. 20 хв. для розгляду заяви відповідача - ОСОБА_1 (вхід. № 20127/23 від 21.06.2023 р.) про розстрочення виконання рішення суду у справі №420/16422/21.

28.06.2023 року від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява (ЕС/6623/23) щодо розгляду заяви за відсутності заявника та його представника.

Так, вирішуючи питання щодо наявності підстав для відстрочення виконання рішення суду, суд враховує наступне.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Згідно частини першої статті 370 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, установлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності,- за її межами.

Відповідно до частин 1-5 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Таким чином, підставою для застосування правил цієї норми є обставини, що перешкоджають належному виконанню судового рішення в адміністративній справі: ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення такою обставиною може бути недостатність коштів на рахунку, стихійне лихо, а для зміни способу чи порядку виконання судового рішення - неможливість виконання судового рішення внаслідок відсутності, пошкодження або знищення об`єкта стягнення або з інших причин.

Аналогічна позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року в адміністративній справі №800/203/17.

При цьому, з аналізу наведених норм вбачається, що Кодексом адміністративного судочинства України не встановлено вичерпного переліку обставин, за наявності яких суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може за заявою сторони відстрочити або розстрочити виконання судового рішення.

Поряд з цим, обов`язковою умовою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є доведення заявником факту існування обставин, які істотно ускладнюють виконання рішення та/або роблять його неможливим.

Аналогічна позиція наведена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 червня 2021 року по справі № 9901/598/19.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11 жовтня 2019 року по справі №810/4643/18 зазначив, що нормами Кодексу адміністративного судочинства України не встановлено вичерпний перелік обставин, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити виконання рішення в адміністративній справі. Це питання суд вирішує із врахуванням конкретних обставин адміністративної справи, зокрема, суб`єктного складу сторін у справі, зобов`язаної сторони (боржника) за рішенням суду, складного майнового стану чи складної життєвої ситуації зобов`язаної сторони (боржника), впливу виконання рішення спроможність зобов`язаної сторони (боржника) виконати інший публічний обов`язок чи зобов`язання перед особами, які потребують соціального захисту. У випадку розстрочення (відстрочення) виконання свого рішення суд, який здійснює контроль за його виконанням, повинен забезпечити баланс публічного і приватного інтересів.

Отже, підставою для відстрочення виконання судового рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відтак, всі ці обставини мають бути доведеними та підтвердженими документально.

В постанові від 11 грудня 2018 року у справі №2а-9247/10/0570 Верховний Суд погодився з висновком суду апеляційної інстанції про наявність обставин, що перешкоджають належному виконанню судового рішення та визнав можливим відстрочити виконання постанови суду першої інстанції строком на 12 місяців. При цьому, обставиною, що перешкоджала належному виконанню судового рішення, визнано скрутне фінансово-економічне становище підприємства-боржника та наміри погашення заборгованості в майбутньому, оскільки підприємство планувало вжиття заходів для отримання прибутку, необхідного, зокрема, для реалізації обов`язків щодо виконання судового рішення.

Таким чином, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

Враховуючи викладені приписи законодавства, а також висновки Верховного Суду, суд дійшов висновку, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є процесуальними засобами, які суди застосовують у виключних випадках, у тому числі, якщо сторона доведе наявність обставин, що суттєво ускладнюють або унеможливлюють виконання судового рішення; ці процесуальні засоби застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення в подальшому стане взагалі неможливим.

Отже, заява про відстрочення виконання судового рішення має бути підтверджена відповідними доказами.

Так, судом встановлено, що ОСОБА_1 є фізичною особою підприємцем, його дохід за 2022 рік складав 11 354, 63 грн., за перший квартал 2023 р. що підтверджується податковими деклараціями платника єдиного податку.

Також, ОСОБА_1 має на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), що підтверджується копіями свідоцтв про народження.

При вирішенні питання про відстрочення виконання рішення суду, суд також враховує, що Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб (пункт 3). Крім того, підпунктом 2 пункту 4 вказаного Указу постановлено Кабінет Міністрів України невідкладно забезпечити фінансування та вжити в межах повноважень інших заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України, який продовжувався; Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб; Указом Президента України від 18.04.2022 № 2593/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 строком на 30 діб; Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21.11.2022 строком на 90 діб; Указом Президента України від 06.02.2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 07.02.2023 № 2915-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 строком на 90 діб.

У відповідності до положень статті 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта ОСОБА_1 належить на праві власності квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

При цьому, з відкритих офіційних інформаційних джерел, судом встановлено, що внаслідок ворожих дій 14 червня 2023 року вказаний об`єкт пошкоджено внаслідок ракетного вибуху, що, серед іншого, підтверджується наданими до заяви фотоматеріалами.

Таким чином, враховуючи наведені заявником обставини, доводи, а також докази, які їх підтверджують, зважаючи на фінансовий стан боржника, введення воєнного стану на території України, суд доходить висновку, що встановлені обставини дійсно та об`єктивно перешкоджають виконання Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17.12.2021 р. по справі №420/16422/21, з урахуванням Постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2023 р.,

В свою чергу, відстрочення виконання судового рішення не порушить принцип збалансованості інтересів сторін, оскільки здійснюється з метою недопущення погіршення економічної ситуації боржника та недопущення невиконання рішення суду на користь стягувача.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, а також з огляду на вище окреслені обставини, котрі ускладнюють ОСОБА_1 виконання судового рішення по справі №420/16422/21, суд дійшов висновку щодо можливості задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 (вхід. № 20127/23 від 21.06.2023 р.), та відповідно наявності підстав для розстрочення виконання Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17.12.2021 року, у справі №420/16422/21.

Керуючись ст.ст.243,248,378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву відповідача ОСОБА_1 (вхід. № 20127/23 від 21.06.2023 р.) про розстрочення виконання рішення суду у справі №420/16422/21, за позовною заявою Головного управління ДПС в Миколаївській області до ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу у загальному розмірі 216006,97 грн., - задовольнити.

2. Розстрочити виконання Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17.12.2021 р. по справі №420/16422/21, з урахуванням Постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2023 р., строком на один рік з 25 травня 2023 р., зі стягненням зі ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) в дохід Державного бюджету України на користь Головного управління ДПС в Миколаївській області (код ЄДРПОУ 005, м. Миколаїв, вул. Лягіна 6) коштів за податковим боргом у загальному розмірі 216 006 (двісті шістнадцять тисяч шість) грн. 97 коп., щомісячно по 18 000 (вісімнадцять тисяч) грн. 58 коп.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала суду може бути оскаржена, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду у строки визначені статтею 295 КАС України.

Суддя Ю.В. Харченко