Справа № 520/6950/22
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2023 р. Справа № 520/6950/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: П`янової Я.В. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022, головуючий суддя І інстанції: Біленський О.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 03.11.22 по справі № 520/6950/22

за позовом Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф"

до Південного офісу Держаудитслужби (в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області)

про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Південного офісу Держаудитслужби (в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області), в якому просив:

- визнати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 15.08.2022 про результати моніторингу закупівлі №UА-2021-11-22-012145-а протиправним та скасувати його.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року у задоволенні позову відмовлено.

Комунальне некомерційне підприємство Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф", не погодившись з даним рішенням суду, подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та у ході судового розгляду у суді апеляційної інстанції підтверджено, що Комунальним некомерційним підприємством Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф", як замовником, згідно визначених основних термінів Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі Закон №922), 22.11.2021 року було оголошено закупівлю за процедурою відкриті торги з публікацією англійською мовою на закупівлю товару: код ДК 021:2015: 09130000-9 Нафта і дистиляти (бензин автомобільний А-95 (талони), відповідний код - 09132000-3 (Бензин), дизельне паливо (талони), відповідний код - 09134200-9 (Дизельне паливо) (ідентифікатор закупівлі: UА-2021-11-22-012145-а), очікувана вартість закупівлі 53393040.00 грн. (п`ятдесят три мільйони триста дев`яносто три тисячі сорок грн. 00 коп.) з ПДВ. Рішення про організацію проведення закупівлі вказаного товару, оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів та затвердження тендерної документацію було здійснено уповноваженою особою ОСОБА_1 , фахівцем з публічних закупівель, згідно з копією протоколу №261/1 від 22.11.2021 року.

При цьому, у пункті 6 Додатку 3 до тендерної документації Технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі" зазначено, що пальне по якості і безпечності має відповідати ДСТУ 7687:2015, ДСТУ 7688:2015, вимогам, які діють для даного товару в Україні.

19 січня 2022 року за результатами аукціону переможцем визначено ТОВ «ТД» САН ОЙЛ» з пропозицією 53294280,00 грн. (п`ятдесят три мільйони двісті дев`яносто чотири тисячі двісті вісімдесят грн. 00 коп.) з ПДВ, тобто автоматично визначено найбільш економічно вигідною пропозицією.

07 лютого 2022 року було укладено договір №1-ВТ-2022 на закупівлю товару.

Відповідно до наказу Південного офісу Держаудитслужби від 16.02.2022 № 114 «Про початок моніторингу процедури закупівлі», відділом контролю у сфері закупівель Управління розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі за ID: UA-2021-11-22-012145-a, що підтверджується копією наказу.

Підставою для проведення моніторингу закупівлі стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; оприлюднення інформації про закупівлю; відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922; розгляду тендерних пропозицій; своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення; відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.

Моніторинг проводився на підставі наступних документів: річний план закупівель Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради «Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» (далі Замовник) на 2022 рік; оголошення про проведення відкритих торгів; тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи Замовника (протокол від 22.11.2021 №261/1) (далі тендерна документація); протокол розгляду тендерних пропозицій від 10.01.2022; тендерні пропозиції ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ», ТОВ «ТД «САН ОЙЛ», ФОП ОСОБА_2 ; протокол розкриття тендерних пропозицій від 19.01.2022, протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою про визначення переможця від 19.01.2022 №3/2; повідомлення про намір укласти договір від 19.01.2021; договір про закупівлю з ТОВ «ТД «САН ОЙЛ» від 07.02.2022 №1-ВТ-2022 (далі Договір).

За результатами проведеного моніторингу встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 22 Закону №922 при складанні тендерної документації.

За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розгляду тендерних пропозицій ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ», ТОВ «ТД «САН ОЙЛ», ФОП ОСОБА_2 , своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управлінням оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі від 15.08.2022 №UА-2021-11-22-012145-а, згідно якого Замовника зобов`язано вжити заходів направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Не погоджуючись з висновком Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 15.08.2022 про результати моніторингу закупівлі №UА-2021-11-22-012145-а, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанціх виходив з їх необгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25 грудня 2015 року №922-VIII (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) (надалі - Закон № 922-VIII).

Згідно з частиною 1 статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26 січня 1993 року № 2939-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, надалі - Закон № 2939-ХІІ) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).

Відповідно до статті 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Стосовно встановлених моніторингом порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно вимог пункту 31 частини першої статті 1 Закону №922, тендерна документація розробляється та затверджується замовником і повинна містити перелік складових, визначених частиною другою статті 22 Закону зокрема інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію.

Отже, Законом №922 визначено імперативну вимогу до Замовника зазначати в тендерній документації всю необхідну технічну, якісну та кількісну інформацію про предмет закупівлі.

Судовим розглядом встановлено, що згідно до оголошення та тендерної документації Замовником визначений предмет закупівлі за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника, відповідно до вимог частини третьої Порядку визначення предмету закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 15.04.2020 №708, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 червня 2020 р. за №500/34783 (далі Порядок №708), а саме: ДК 021:2015:09130000-9: Нафта і дистиляти.

Так, моніторингом встановлено, що Замовником у пункті 6 Додатку №3 при визначенні технічних та якісних характеристик предмету закупівлі (бензин А-95 10 000 л, дизельне паливо 1656000 л) зазначив тільки те, що якість палива повинна відповідати встановленим/зареєстрованим діючим нормативним актам діючого законодавства, в тому числі ДСТУ 7687:2015, ДСТУ 7688:2015.

Іншої інформації щодо технічної та якісної характеристики товарів замовником в тендерній документації не зазначено.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2013 №927 (далі Технічний регламент), затверджені вимоги до автомобільних бензинів, дизельного, суднових та котельних палив.

Колегія суддів зазначає, що позначення автомобільного бензину повинно включати назву і марку бензину та містить такі групи знаків, розташовані у визначеній послідовності через дефіс: перша група - літера А, позначення бензину для автомобільних двигунів з примусовим/іскровим запалюванням; друга група - цифрове позначення октанового числа автомобільного бензину (80, 92, 95, 98) за дослідним методом; третя група - символи екологічного класу: Євро3, Євро4, Євро5; четверта група - символ визначення вмісту біоетанолу: Е5, Е7, Е10.

Позначення дизельного палива включає такі групи знаків, розташовані у визначеній послідовності через дефіс: перша група - літери ДП, позначення дизельного палива для автомобільних дизельних двигунів; друга група - літерне позначення кліматичного періоду: Л (літнє), З (зимове), Арк (арктичне); третя група - символи екологічного класу: Євро3, Євро4, Євро5; четверта група - символ визначення вмісту метилових/етилових естерів жирних кислот: В0 (за їх відсутності), В5, В7. Вищевказане позначення палив встановлено у п.3.4 ДСТУ 7687:2015 (Бензини автомобільні євро), та п.3.3 ДСТУ 7688:2015 (Паливо дизельне євро).

З урахуванням викладеного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що не зазначивши в тендерній документації повну інформацію про детальний опис товарів, що закуповуються та їх технічні та якісні характеристики або умовні позначення відповідно до технічного регламенту, а саме: відносно автомобільного бензину щодо екологічного класу та вмісту біоетанолу, відносно дизельного палива щодо кліматичного періоду та екологічного класу Замовником порушено вимоги пункту 3 частини другої статті 22 Закону №922.

Так, стаття 5 Закону № 922 регламентує принципи (правила), за якими повинні відбуватися публічні закупівлі, в тому числі максимальна економія та ефективність, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель.

Порушення цих принципів може мати негативні наслідки як для замовника так і для учасників, які за відсутності повної інформації про предмет закупівлі не мають змоги надати оптимально та найбільш економічно вигідну пропозицію по предмету закупівлі.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що факти порушення позивачем вимог пункту 3 частини другої статті 22 Закону №922 є доведеними та позивачем не спростовані.

Стосовно посилань позивача на те, що моніторинг закупівлі розпочато 16.02.2022 року, закінчено 23.02.2022 року, висновок про результати моніторингу оприлюднено 15.08.2022, що, на думку позивача, свідчить про проведення моніторингу з порушення строків передбачених ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі», колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини шостої статті 8 Закону №922 визначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до розділу ІІ Констатуючої частини висновку про результати проведеного моніторингу зазначено, що датою закінчення моніторингу є 23 лютого 2022 року.

Так, згідно з поясненнями відповідача, у зв`язку з технічною можливістю та з огляду на Указ Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» даний висновок був оприлюднений тільки 15 серпня 2022.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Указом Президента України від 12 серпня 2022 року № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Так, Херсонська міська територіальна громада входить до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75 (зі змінами).

Отже, судова колегія зазначає, що несвоєчасна публікація висновку Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 15.08.2022 про результати моніторингу закупівлі №UА-2021-11-22-012145-а, жодним чином не свідчить про наявність порушень з боку відповідача.

При цьому, Законом №992 або іншим нормативно-правовим актом не передбачено, що у разі несвоєчасного оприлюднення висновку даний документ є незаконним або нечинним.

Крім того, позивач вказує, що про необґрунтованість висновку, також свідчить наявність в ньому зобов`язання Замовника вжити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Адже, якщо перевіряючим органом дійсно здійснювалась перевірка, то йому достеменно відомо, що не може йти мова про відповідальних осіб, оскільки процедура закупівлі вказаного вище товару здійснювалась одноособово, та всі рішення стосовно цієї процедури закупівлі здійснюватись однією особою, уповноваженою особою, ОСОБА_1 , фахівцем з публічних закупівель. До того ж, підприємство може притягнути працівника, лише до одного виду відповідальності - дисциплінарної, при цьому лише за умови наявності в його діях дисциплінарного проступку. При цьому, зазначаючи у висновку, зобов`язання Замовника притягнути винних осіб до відповідальності, перевіряючим органам було достеменно відомо, що виконати таке зобов`язання, навіть при наявності дисциплінарного проступку у діях уповноваженої особи Замовник не зможе, адже усі строки притягнення до такого виду відповідальності сплинули (ст.148 КЗпПУ). Тобто, фактично орган державного фінансового контролю у Висновку зобов`язав Замовника вчинити протиправні дії.

Так, щодо вказаних тверджень позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року №552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241 (далі - Порядок №522).

Згідно з приписами п.3 вказаного Порядку, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель. У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Колегія суддів зазначає, що з аналізу наведених норм вбачається, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі. При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення. Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.05.2021 у справі №160/4421/20.

Колегія суддів зазначає, що за змістом та формою висновок про результати моніторингу закупівель повністю відповідає вимогам статті 8 Закону та Порядку №522.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідачем встановлений чіткий та зрозумілий захід з усунення виявлених порушень, а саме зобов`язання Замовника вжити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Так, при визначенні заходів усунення виявлених порушень враховано реальну можливість такого усунення та недопущення невідповідності діям, які слід вчинити. Таким чином, відповідач конкретизував яких саме заходів має вжити позивач та визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Крім того, колегія суддів зауважує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового порушення позивачем чинного законодавства.

Згідно з пунктом 14 статті 1 Закону України ''Про публічні закупівлі'' моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Пунктом 15 ст.10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Оскільки порушення дійсно мало місце, а тому відповідач правомірно вимагає від позивача вчинення дій щодо уникнення в подальшому саме подібних порушень.

Відповідно до ст.148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Законодавством установлено, що днем виявлення проступку є день, коли про нього дізналася посадова особа, яка має право на застосування дисциплінарного стягнення.

У зв`язку з тим, що висновок про результати моніторингу закупівлі оприлюднено посадовою особою Управління 15 серпня 2022 року, керівник позивача мав можливість в період з 15.08.2022 по 15.09.2022 притягнути до дисциплінарної відповідальності особу, яка була відповідальна за затвердження тендерної документації по вищезазначеній процедурі закупівлі.

Отже, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, чітко визначено конкретний захід (варіант поведінки), який слід вжити позивачу для усунення порушень.

Верховний Суд у своїй практиці неодноразово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність "усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель" без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

Так, Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі №640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі №160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа №160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 15.08.2022 про результати моніторингу закупівлі №UА-2021-11-22-012145-а, яким зобов`язано позивача вжити заходів направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, є правомірним та складеним у відповідності до вимог чинного законодавства, підстави для скасування вказаного висновку - відсутні, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано відмовив у задоволенні позову.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року по справі № 520/6950/22 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального некомерційного підприємства Харківської обласної ради "Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 по справі № 520/6950/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді Я.В. П`янова Л.В. Любчич