Справа № 140/16759/23
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2023-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 червня 2023 року ЛуцькСправа № 140/16759/23
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Плахтій Н.Б., вивчивши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації платником єдиного податку II групи з 01.07.2022;

зобов`язання здійснити реєстрацію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 як платника єдиного податку II групи з 01.07.2022 і внести до Реєстру платників єдиного податку відомості про фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 як платника єдиного податку II групи, які передбачені пунктом 299.7 ст. 299 Податкового кодексу України;

визнання податкового боргу зі сплати митних платежів, нарахованого на підставі акту перевірки №6547/03-20-13-02/ НОМЕР_1 від 29.03.2019, податкового повідомлення-рішення № від 03.06.2019 в сумі 542,81 грн та податкового повідомлення-рішення № від 03.06.2019 в сумі 205,82 грн, безнадійним у зв`язку із спливом строку давності звернення контролюючого органу до платника податків з вимогою про погашення податкового боргу.

Згідно з пунктами 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України та містить такі недоліки.

Як визначено частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом строк звернення до суду становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, предметом цього адміністративного спору є, зокрема, визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації платником єдиного податку II групи з 01.07.2022.

В позовній заяві представник позивача зазначає, що 23.06.2022 ОСОБА_1 через сервіс «ДІЯ» подав заяву щодо реєстрації фізичної особи-підприємця, в якій обрав спрощену систему оподаткування (2 ІІ група) з 01.07.2022.

Проте жодного рішення щодо відмови в реєстрації платником єдиного податку позиввач не отримував та про наявну відмову дізнався після отримання відповіді на адвокатський запит, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Згідно з пунктами 299.3., 299.5. статті 299 Податкового кодексу України у разі відсутності визначених цим Кодексом підстав для відмови у реєстрації суб`єкта господарювання як платника єдиного податку контролюючий орган зобов`язаний протягом двох робочих днів від дати надходження заяви щодо переходу на спрощену систему оподаткування зареєструвати таку особу платником єдиного податку; у разі відмови у реєстрації платника єдиного податку контролюючий орган зобов`язаний надати протягом двох робочих днів з дня подання суб`єктом господарювання відповідної заяви письмову вмотивовану відмову, яка може бути оскаржена суб`єктом господарювання у встановленому порядку.

Отже, контролюючий орган зобов`язаний протягом двох робочих днів з дня подання заяви зареєструвати особу платником єдиного податку або відмовити в такій реєстрації.

Водночас відповідно до порталу «ДІЯ» в розділі «Автоматична реєстрація ФОП» надана користувачу покрокова інформація про те, як отримати зазначену послугу. Зокрема, 1. Натисніть Подати заяву, авторизуйтесь або зареєструйтесь у кабінеті громадянина. 2. Заповніть онлайн-форму на отримання послуги та підпишіть заяву електронним підписом фізичної особи. 3. Заяву буде надіслано до ЄДР для реєстрації діяльності ФОП онлайн без участі реєстратора. 4. Якщо ви обрали систему оподаткування (як загальну, так і спрощену), то відповідні відмітки проставляються в заяві про державну реєстрацію. Заява автоматично буде направлена до податкової за місцем реєстрації ФОП або за місцем провадження господарської діяльності. 5. Статус заяви можна перевірити в кабінеті громадянина в розділі Послуги Замовлені послуги. Сповіщення про результат також надійде на електронну пошту та в кабінет громадянина в розділ Зверніть увагу.

Таким чином, позивач мав можливість дізнатися про результат розгляду його заяви в порталі «ДІЯ» починаючи з 28.06.2022, тобто після спливу двох робочих днів, відведених контролюючому органу на розгляд заяви, або ж виявити відсутність такого результату і відповідно вжити заходів щодо його з`ясування.

У постанові Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 стосовно застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України, зазначено, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

З огляду на ту обставину, що позивач міг дізнатися про порушення свого права з порталу «ДІЯ», суд зазначає, що перебіг шестимісячного строку звернення до суду з даним позовом розпочався 28.06.2022 та сплив 28.12.2022, при цьому позовну заяву надіслано представником позивача до суду лише 26.06.2023, що підтверджується трекінгом поштового відправлення, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак позивачем та його представником такого клопотання не додано до позову.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, з огляду на пропуск строку звернення до суду з даним позовом позивачу слід подати заяву про поновлення цього строку, у якій зазначити поважні причини його пропуску.

Разом з тим, відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту .

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 КАС України.

У позовній заяві позивач заявив позовну вимогу про визнання податкового боргу зі сплати митних платежів, нарахованого на підставі акту перевірки №6547/03-20-13-02/ від 29.03.2019, податкового повідомлення-рішення № від 03.06.2019 в сумі 542,81 грн та податкового повідомлення-рішення № від 03.06.2019 в сумі 205,82 грн, безнадійним у зв`язку із спливом строку давності звернення контролюючого органу до платника податків з вимогою про погашення податкового боргу.

Проте зазначена вимога не узгоджується з приписами КАС України, оскільки позивачем не оскаржено будь-які рішення, дії чи бездіяльність відповідача, що її стосуються, та вказана вимога не носить зобов`язального характеру щодо відповідача.

Отже, позивачу слід уточнити позовні вимоги в цій частині, тобто привести у відповідність до вимог КАС України.

Як передбачено частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX установлено у 2023 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2023 року 2684 гривні.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону №3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В позовній заяві позивач заявив дві взаємопов`язані вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про відмову в реєстрації платником єдиного податку II групи з 01.07.2022, зобов`язання здійснити реєстрацію позивача як платника єдиного податку II групи з 01.07.2022, які оплачені судовим збором в сумі 2684,00 грн.

Проте, судовий збір за окрему позовну вимогу про визнання податкового боргу зі сплати митних платежів, нарахованого на підставі податкових повідомлень-рішень № від 03.06.2019 в сумі 542,81 грн та № від 03.06.2019 в сумі 205,82 грн, безнадійним, позивачем не сплачений.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 2684,00 грн та надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо).

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у зазначений строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом: подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши докази поважності причин його пропуску;

уточнення позовних вимог в частині, що не відповідають положенням КАС України;

сплати судового збору в розмірі 2684,00 грн та подання до суду оригіналу платіжного документу.

Керуючись статтями 122, 123, 161, 169, 171, 248 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Н.Б.Плахтій