Справа № 308/10590/23
Суддя: Шумило Н. Б.
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.06.2023 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б. вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

встановив:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Лютянська Діана Віталіївна, звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із адміністративним позовом до Відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, в якому просить скасувати постанову поліцейського Відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області винесену майором поліції Крижан Віталієм Васильовичем про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режим, серії ЕАС №6916095 від 30.04.2023 року відносно ОСОБА_1 .

Крім цього, представником позивача адвокатом Лютянською Д.В. подано клопотання про визнання поважними причини пропущення строку для подачі позовної заяви та поновити строк для подачі позовної заяви про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі (постанова серії ЕАС № 6916095 від 30.04.2023 року).

В обґрунтування клопотання зазначено, що вищевказана постанова серії ЕАС № 6916095 від 30.04.2023 року була отримана позивачем 26.05.2023 року засобами поштового зв`язку. Остання надійшла на адресу позивача простим листом, без будь-якого повідомлення про вручення (в тому числі і смс-підтвердження) та без трек-номера для відстеження.

Вивчивши матеріали адміністративного позову, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

У пункті 6 розділу IV Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 № 1395, постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, набирає законної сили після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або після повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

За приписами ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Зокрема, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, для ухвалення судом рішення про поновлення строку звернення до суду, необхідно навести реальні фактичні обставини, які перешкоджали позивачу своєчасно звернутися до суду.

Варто зауважити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Приписами статті 44 КАС України встановлено, зокрема, обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відтак, процесуальним законом чітко закріплено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАС №6916095 від 30.04.2023 року.

Позов було подано до суду засобами поштового зв`язку 05.06.2023 року, тобто із пропуском встановленого десятиденного строку на оскарження постанови.

Позивач був присутній під час прийняття оскаржуваної постанови, про що свідчить зміст позовної заяви, у якій, серед іншого, зазначено, що розгляд справи інспектор розпочав із того, що повідомив ОСОБА_1 про те, що виносить відносно нього постанову, жодних пояснень ОСОБА_1 з приводу висунутих ними обвинувачень він до уваги не взяв, поліцейський взяв та практично відразу виписав ОСОБА_1 постанову, якою визнав останнього винним за ч.2 ст.122 КУпАП.

Із долученої до позовної заяви копії оскаржуваної постанови у рядку 9 вбачається, що ОСОБА_1 від отримання копії постанови відмовився.

У зв`язку із відмовою від отримання особою копії постанови її було надіслано рекомендованим листом вих.№5217 від 02.05.2023 року.

Так, разом з позовною заявою позивач подав клопотання про поновлення строку оскарження вказаної постанови, яке мотивував тим, що вказана постанова була отримана ним 26.05.2023 року поштовими засобами зв`язку, у зв`язку з цим представник позивача просив поновити строк на оскарження постанови від 30.04.2023 року.

Водночас, зі змісту доданих до позовної заяви документів, зокрема копії оскаржуваної постанови, вбачається, що позивач від отримання копії оскаржуваної постанови відмовився. Отже, позивач був обізнаний про наявність відповідної постанови ще в день її винесення, тобто 30 квітня 2023 року і відповідно мав можливість оскаржити цю постанову у строки, визначені законом.

В ухвалі від 30 серпня 2022 року у справі №739/304/22 Верховний Суд зазначив, що сам факт відмови позивача від підпису постанови та отримання її копії свідчить про те, що позивач був обізнаний про наявність відповідної постанови ще в день її винесення.

За таких обставин, позивач вважаючи незаконною постанову відповідача про накладення на нього адміністративного стягнення, ще у день винесення спірної постанови мав право її оскаржити.

Водночас нереалізація такого права, як і права відразу отримати копію оскаржуваної постанови, зумовлено, у тому числі, його власною пасивною поведінкою.

Отже, оскаржувана постанова винесена 30 квітня 2023 року, позивач був присутній при винесенні оскаржуваної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності та відмовився від отримання її копії. За наведених обставин, відмова позивача від отримання спірної постанови призвела до набрання нею законної сили та розпочала відлік строку на її оскарження, оскільки саме з цього моменту позивач був обізнаний про її існування та у разі наявності сумнівів в її законності міг скористатись правом захисту своїх прав.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, зокрема наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від його волі, обставин, які унеможливили своєчасне звернення за судовим захистом, у зв`язку із чим у задоволенні клопотання про поновлення строку на оскарження постанови слід відмовити.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Нормами статей 160 та 161 КАС України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до положень п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

Проте у позовній заяві не вказано ідентифікаційний реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача.

Частиною 3 ст.161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №543/775/17, провадження № 11-1287апп18, відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Розмір судового збору, який підлягає стягненню у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина п`ята статті 4 Закону № 3674-VI).

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривні.

Таким чином, за подання до суду позовної заяви у справах щодо накладення адміністративного стягнення підлягає сплаті судовий збір у розмірі 536,80 грн.

Позивачем разом з позовною заявою доказів сплати судового збору чи наявності визначених законом підстав для звільнення від його сплати не надано.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях:

Отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101

Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37975895

Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку - отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача - UA0007493

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу - 101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення такої без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позов подано після закінчення строків, установлених законом, та підстави для поновлення строку, вказані у заяві, визнані судом неповажними, позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України, таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст.160 161, 169, КАС України, суддя,-

постановив:

В задоволенні клопотання представника позивача про визнання поважними причини пропуску строку звернення до адміністративного суду та поновлення цього строку, - відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Відділу поліції №1 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, п`яти днів, з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути вказані недоліки.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовна заява буде вважатися не поданою та буде повернена позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило