Справа № 400/5064/22
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2023 р. № 400/5064/22
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом:Виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури, вул. Бузький Бульвар, 15, м. Миколаїв, 54006,
до відповідача:Березанської селищної ради, вул. Центральна, 86, смт. Березанка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57401,
про:визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:

Виконувач обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави звернувся до суду з адміністративним позовом до Березанської селищної ради (далі - відповідач), в якому просить:

"1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Визнати протиправною бездіяльність Березанської селищної ради щодо невжиття заходів з набуття права власності на безхазяйне майно, а саме 5 гідротехнічних споруд загальною ринковою вартістю 27383507,9 грн:

-земляну греблю, розташовану за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;

-земляну греблю, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м, висотою 3,5 м та шириною 15 м.

3.Зобов`язати Березанську селищну раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно шляхом звернення із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйних нерухомих речей на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме 5 гідротехнічних споруд загальною ринковою вартістю 27383507,9 грн:

-земляну греблю, розташовану за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;

- земляну греблю, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м. висотою 3,5 м та шириною 15 м.

На обгрунтування позовних вимог прокурор вказує, що зазначені вище гідротехнічні споруди, розташовані на території селищної ради, не мають власника чи балансоутримувача, є безхазяйним майном. Такі об`єкти є потенційно небезпечними та за дорученням голови Миколаївської обласної державної адміністрації мали перейти у власність територіальної громади. Відповідач не вжив заходів з набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди, тим самим допустивши протиправну бездіяльність.

Ухвалою від 21.11.2022 суд залишив позовну заяву без руху та надав строк для усунення її недоліків - десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою від 12.12.2022 суд повернув позовну заяву.

Постановою від 31.01.2023 П`ятий апеляційний адміністративний суд скасував ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2022 та направив справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою від 06.03.2023 суд відкрив провадження в адміністративній справі, постановив розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження, установив учасникам справи строки подання доказів та заяв по суті справи, зокрема відповідачу - відзиву на позовну заяву за кожним з доводів позовної заяви та доказів на його підтвердження з доказами його направлення іншим учасникам справи, - п`ятнадцять днів з моменту отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Ухвала про відкриття провадження у справі вручена відповідачу 08.03.2023, зокрема доставлена в електронний кабінет відповідача у системі „Електронний суд о 17 год 09 хв 07.03.2023.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якій просить залишити без змін ухвалу Миколаївського окружного адміністративного суду від 12.12.2022. У відзиві наведені аргументи на підтримку ухвали суду від 12.12.2022 про повернення позовної заяви. Заперечень проти доводів та аргументів позовної заяви відзив не містить. Фактично відзив на позовну заяву не поданий.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205, статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження.

Безпосередньо, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши докази, що містяться у справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, суд установив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

26.08.2022 прокурор звертався до відповідача із запитом у порядку частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» з проханням повідомити, чи перебувають на обліку відповідача гідротехнічні споруди та чи оформлено право комунальної власності на них.

На запит прокурора від 26.08.2022 відповідач листом від 14.09.2022 повідомив, що паспорти водних об`єктів, в яких зазначається детальний опис гідротехнічних споруд та водного об`єкту відсутні в селищній раді. Відповідач зазначив, що здійснення державної реєстрації права власності на дамбу як об`єкт нерухомого майна не вбачається за можливе, оскільки такій інженерній споруді не притаманні характеристики, внесення яких до Державного реєстру прав є обов`язковим.

Стаття 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме та нерухоме майно. Підставою набуття права комунальної власності є передача майна комунальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування, та розпорядження об`єктами права комунальної власності. Питання безхазяйного нерухомого майна та прийняття їх на баланс органами місцевого самоврядування регламентується Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 р. № 1127 «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

З урахуванням цього, прокурор зазначив, що саме відповідач є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйного майна 5 гідротехнічних споруд, розташованих на території ради, та подальшого оформлення права комунальної власності.

Натепер право комунальної власності на 5 гідротехнічних споруд не зареєстровано.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходить з такого.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», частиною другою статті 2 якого визначено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Стаття 25 цього Закону визначає загальну компетенцію сільських, селищних, міських рад, відповідно до якої сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з частиною першою статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

У частині другій статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зазначено, що підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.

Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом (частина восьма статті 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Поняття безхазяйного майна визначене статтею 335 Цивільного кодексу України, відповідно до якої безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.

Стаття 2 зазначеного Закону встановлює, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.

У розумінні пункту 3 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Законодавство визначає поетапну процедуру передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка включає звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, з заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду за переданням нерухомого майна за рішенням суду у комунальну власність.

Доказів звернення до державного реєстратора із заявами про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна (5 гідроспоруд) відповідач до суду не подав.

За визначенням стаття 1 Закону України «Про аквакультуру», гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми (гідротехнічні споруди) об`єкти нерухомого майна (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірноосушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод.

Гідротехнічні споруди є потенційно небезпечними та можуть загрожувати життю населення, затопленню населених пунктів та сільськогосподарських угідь під час проходження льодоходу, весняної повені та дощових паводків.

Відсутність власника протягом тривалого часу створює потенційну загрозу інтересам територіальної громади.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що відповідач не діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені чинним законодавством, чим допустив протиправну бездіяльність.

Одночасно суд вказує, що суд не має підстав для установлення ринкової вартості спірних гідротехнічних споруд, оскільки предмет спору і характер спірних правовідносин не вимагають установлення такої вартості. Крім того, наведена прокурором в позовній заяві ринкова вартість гідротехнічних споруд (27383507,9 грн) не підтверджена доказами.

Ураховуючи зазначене, позовну заяву належить задовольнити частково, зокрема визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо невжиття заходів з набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: 5 гідротехнічних споруд та зобов`язати відповідача вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно, шляхом звернення із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, а саме: 5 гідротехнічних споруд.

Разом з тим, позовні вимоги про зобов`язання відповідача вчинити дії щодо розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації є передчасними та до задоволення не підлягають, оскільки, як вже зазначалося, законодавство визначає відповідну поетапну процедуру передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, і лише у разі прийняття державним реєстратором рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна за заявою відповідного органу місцевого самоврядування виникають підстави для подання оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Судові витрати у справі становить судовий збір у сумі 12 405 грн, сплачений прокурором за подання позовної заяви. Згідно з частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. На підставі зазначеного судовий збір не належить стягувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 19, 241, 244, 242-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Виконувача обов`язків керівника Миколаївської окружної прокуратури (вул. Бузький Бульвар, 15, м. Миколаїв, 54006, ідентифікаційний код: 02910048) до Березанської селищної ради (вул. Центральна, 86, смт. Березанка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57401, ідентифікаційний код: 04376624) задовольнити частково.

2. 2. Визнати протиправною бездіяльність Березанської селищної ради щодо невжиття заходів з набуття права власності на безхазяйне майно, а сааме: 5 гідротехнічних споруд:

-земляну греблю, розташовану за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;

-земляну греблю, розташовану за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;

-земляну греблю, розташована за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м, висотою 3,5 м та шириною 15 м.

3. Зобов`язати Березанську селищну раду вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно, а саме: звернутися із заявами про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, 5-тьох гідротехнічних споруд:

-земляної греблі, розташованої за межами села Василівка на русловому ставку водотоку Кам`янка-Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 164,4 м, висотою 7,35 м та шириною 6 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 270 м, висотою 10,8 м та шириною 6 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Краснопілля на русловому ставку водотоку Хутірська-Тилігульський лиман, річкового басейну Причорномор`я довжиною 195 м, висотою 6,7 м та шириною 10 м;

-земляної греблі, розташованої за межами села Дмитрівка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 290 м, висотою 8,45 м та шириною 6,5 м;

- земляної греблі, розташованої за межами смт. Березанка на русловому ставку водотоку Сосик, річкового басейну Причорномор`я довжиною 100 м. висотою 3,5 м та шириною 15 м.

4. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга може бути подана до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.В. Птичкіна