Справа № 120/589/23
Суддя: Крапівницька Н. Л.
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

м. Вінниця

26 червня 2023 р. Справа № 120/589/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Крапівницької Н.Л.,

розглянувши у письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (далі- ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області (далі-ГУНП у Вінницькій області, відповідач) в якому просила:

1. Визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо не нарахування та не виплати:

- індексації грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по

30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015 року;

- доплати за службу у нічний час за періоди: з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017

по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021. з 01.03.2022 по 31.05.2022;

- додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України

гострої респіраторної хвороби COVID-19. спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2)

відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з

12.03.2020 по 31.08.2022.

2. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по 30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015 року.

3. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 року по 30.10.2017. по день її фактичної виплати - відповідно до Закону України від 19 жовтня 2000 року № 2050-111 «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

4. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити доплату за службу у нічний час за періоди: з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021, з 01.03.2022 по 31.05.2022.

5. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати доплати за службу у нічний час за періоди: з 07.11.2015 по 31.03.2017. з 01.05.2017 по 31.05.2020. з 01.01.2021 по 28.02.2021, з 01.03.2022 по 31.05.2022. по день її фактичної виплати - відповідно до Закону України від 19 жовтня 2000 року № 2050-ПІ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159. із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

6. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій нарахувати та виплатити додаткову доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19. спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 12.03.2020 по 31.08.2022

7. Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України N 375 від 29.04.2020 за період з 12.03.2020 по 31.08.2022 по день її фактичної виплати - відповідно до Закону України від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІП «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

В обґрунтування позовних вимог вказала, що їй за період перебування на службі, а саме за період з 07.11.2015 по 30.10.2017 не нараховано та не виплачено індексацію грошового забезпечення. Також вказала, що відповідачам, всупереч вимогам Постанови від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» не нарахував та не виплатив доплату за службу в нічний час за періоди з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021, з 01.03.2022 по 31.05.2022 та не нараховано та не виплачено додаткову доплату за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19. спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 12.03.2020 по 31.08.2022. У зв`язку з вищевикладеним, позивач також вважає, що має право на отримання компенсації втрат частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати індексації грошового забезпечення, доплати за службу в нічний час та доплату за службу в особливих умовах, що і стало підставою для звернення до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 30.01.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Вирішено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін. Даною ухвалою також встановлено відповідачу строк на подачу відзиву на позов та витребувано додаткові докази.

07.02.2023 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому останній заперечив щодо задоволення позовних вимог. Зазначив, що постановою КМУ від 17.07.2003 № 1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення», яким, звертає увагу суду, не було передбачено проведення індексації грошового забезпечення поліцейських.

Зазначає, що з метою проведення індексації грошового забезпечення поліцейських, постановою КМУ від 18.10.2017 № 782, яка набрала чинності 24.10.2017, внесено зміни до пункту 2 Порядку та до об`єктів індексації віднесено грошове забезпечення поліцейських.

Вважає, що з урахуванням вимог законодавства до листопада 2017 року Порядком №1078 не було передбачено проведення індексації грошового забезпечення поліцейських.

Щодо вимог про нарахування доплати за службу у нічний час вказав, що в управлінні фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП у Вінницькій області в довідках обліку несення поліцейськими служби в нічний час відсутня інформація про виконання ОСОБА_1 службових обов`язків в нічний час за період з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021, з 01.03.2022 по 31.05.2022, а тому нарахування та виплата доплати не проводились. Вказав, що підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов (яка подається за підписом керівника відповідного підрозділу поліції). Вказав, що Тульчинський відділ поліції ГУНП у Вінницькій області, де проходила службу позивач, являлось відокремленим структурним підрозділом ГУНП у Вінницькій області, та згідно із законодавством України реалізовує повноваження Національної поліції на території Тульчинського району та підпорядковується начальникові ГУНП. Враховуючи викладене, на думку відповідача, без визнання бездіяльності керівника вказаного підрозділу поліції даний позов являється передчасним, оскільки, керівником структурного підрозділу, де проходив службу позивач не надавалась інформація до ГУНП у виді довідки встановленого зразку про залучення ОСОБА_1 до служби в нічний час, а за таких обставин, бездіяльність щодо не нарахування надбавки відсутня.

Щодо вимог про нарахування доплати за службу в особливих умовах (період карантину спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2 вказав, що постановою Кабінету Міністрів України від 10 червня 2020 року № 485 "Про виділення коштів для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я" затверджено Порядок використання коштів, виділених для здійснення доплати військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським, які забезпечують життєдіяльність населення, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, у відомчих закладах охорони здоров`я (далі по тексту - Порядок №485).

Відповідно до п. 1 Порядку №485 цей Порядок визначає механізм використання коштів державного бюджету за програмами: "Здійснення доплати медичним та іншим працівникам закладів охорони здоров`я Міністерства внутрішніх справ України, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації захворювання гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2 за рахунок коштів, виділених з фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS- CoV-2, та її наслідками";

Таким чином, відповідач вказує, що виходячи із поставлених перед поліцією завдань та функцій, спрямованих на запобігання поширенню на території України хвороби COVID19, щоб мати право на отримання доплати, поліцейські повинні бути залученими до одного із заходів запобігання поширенню на території держави хвороби COVID-19: забезпечення охорони публічної (громадської) безпеки і порядку на прилеглій території до об`єктів госпіталізації осіб, хворих на COVID-19, обсервації контроль за дотриманням обсервації, самоізоляції; - патрулювання громадських місць; - вжиття інших заходів, спрямованих виключно на запобігання поширенню на території України хвороби COVID-19.

Відповідно до Постанови № 375 для нарахування додаткової доплати поліцейським на підставі вказівки керівництва Головного управління (службові телеграми) керівниками структурних підрозділів апарату ГУНП, підпорядкованих

йому підрозділів, відділів (відділень) поліції, командирами стройових підрозділів надавались сформовані списки поліцейських, які забезпечували правопорядок і безпеку громадян та внаслідок своїх обов`язків мали безпосередній контакт з населенням. Зазначена інформація щомісячно була оформлена належним чином, підписана керівником відповідного підрозділу та затверджена заступником начальника ГУНІ (за напрямком службової діяльності).

На підставі сформованих списків працівниками УФЗБО здійснювалось нарахування поліцейським вищезазначеної доплати у відсотках пропорційно відпрацьованому часу в цих умовах, але не більше 50 % грошового забезпечення без урахування періоду часу перебування поліцейського на лікарняному, навчанні, самоізоляції у відпустці. Зарахування коштів на карткові рахунки поліцейським для виплати додаткової доплати здійснюється після надходження відповідного фінансування з НПУ.

Разом з тим, відповідач вказує, що у списках наданих Тульчинським відділом поліції ГУНП у Вінницькій області за період з 2020 по 2021 роки була відсутня інформація про несення служби ОСОБА_1 у таких умовах, а отже, підстав для нарахування та виплати вищевказаної доплати не було.

Також вказав, що позивач перебувала на посаді інспектора - чергового чергової частини Тульчинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області і не здійснювала ті завдання і функції поліції що пов`язані з реалізацією заходів запобігання поширенню на території держави хвороби COVID-19.

Щодо нарахування та виплати компенсації втрати доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати, вказав, що необхідною умовою для звернення до суду з позовом про компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їхньої виплати є звернення особи до підприємства, установи або організації із заявою про виплату відповідної компенсації на підставі Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати затвердженого Постановою КМУ від 21.02.2001 № 159, за наслідками розгляду якої власник чи уповноважений ним орган (особа) може або задовольнити таку заяву та виплатити відповідну компенсацію, або відмовити у її виплаті. А тому тільки в разі відмови власника або уповноваженого ним органу (особи) виплатити таку компенсацію особа набуває право на звернення до суду з позовом про зобов`язання у судовому порядку виплатити відповідну компенсацію.

За таких обставин, на думку відповідача, вимога щодо нарахування та виплати компенсації втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати, є передчасною.

06.02.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній не погоджується із доводами відповідача і просить задовольнити позов.

Інших заяв по суті спору не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

ОСОБА_1 з 07.11.2015 по 05.04.2016 проходила службу в поліції на посаді старшого інспектора Тульчинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, що підтверджується витягом з наказу № 2 о/с від 07.11.2015

З 06.04.2016 по 25.12.2016 на посаді оперуповноваженим Тульчинського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області, що підтверджується витягом з наказу № 247 о/с від 09.12.2017.

З 26.12.2016 по 03.01.2021 на посаді інспектора сектора реагування патрульної поліції № 2 Тульчинського відділення поліції Немирівського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області (наказ від 31.12.2020 № 236о/с);

З 04.01.2021 по 31.08.2022 на посаді інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Наказом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 26.08.2022 №141 о/с позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 7 частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (за власним бажанням) з 01 вересня 2022 року.

Вислуга років для виплати одноразової грошової допомоги при звільненні позивача становить 26 років 00 місяців 05 днів.

16.12.2022 позивач звернувся до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області із заявою, в якій просила повідомити грошове забезпечення за час її служби в Національній поліції та надати відповідні довідки.

Листом Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 30.12.2022 позивача повідомлено про те, що у період з листопада 2015 року по жовтень 2017 року виплата індексації грошового забезпечення поліцейським не проводилась.

Також в листі вказано, що відповідно до постанови КМУ від 29.04.2020 № 375 Деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 (далі - Постанова №375) передбачено встановлення доплати поліцейським лише при обов`язковому одночасному виконанні ними двох умов: - забезпечення функцій правопорядку і безпеки громадян; - здійснення безпосереднього контакту з населенням внаслідок виконання своїх обов`язків. Нарахування зазначеної виплати здійснювалося на підставі наказу керівника ГУНП за поданими безпосередньо керівниками підрозділу списків працівників, які мають право отримувати доплату (забезпечували правопорядок і безпеку громадян та внаслідок своїх обов`язків мали безпосередній контакт з населенням). У списках, наданих Тульчинським відділом поліції ГУНП у Вінницькій області за період з 2020 по 2021 роки, була відсутня інформація про несення служби ОСОБА_1 у таких умовах, а отже підстав для нарахування та виплати вищевказаної доплати не було.

Позивач, вважаючи дії відповідача щодо не нарахування індексації, не нарахування доплати за службу в нічний час та не нарахування доплати за службу в особливих умовах протиправними, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України врегульовано Законом України від 02 липня 2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктом 4 частини 10 статті 62 Закону №580-VIII визначено, що поліцейський своєчасно і в повному обсязі отримує грошове забезпечення та інші компенсаційні виплати відповідно до закону та інших нормативно-правових актів України.

Відповідно до положень частин 1, 2, 5 статті 94 Закону №580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України. Грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Щодо вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо не нарахування та не виплати індексації грошового забезпечення за період служби в поліції з 07.11.2015 по 30.10.2017 з врахуванням базового місяця - листопада 2015 року та зобов`язання вчинити такі дії, суд зазначає наступне.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначає Закон України від 03 липня 1991 року № 1282-ХІІ "Про індексацію грошових доходів населення" (далі - Закон №1282-ХІІ).

Відповідно до статті 1 Закону №1282-ХІІ індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

За змістом статті 2 Закону №1282-ХІІ індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Відповідно до положень статті 4 Закону №1282-ХІІ індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка (частина перша).

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

Отже, безпосередньо законом визначено, що грошове забезпечення як грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, підлягають індексації в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Частинами 1, 2 статті 5 Закону №1282-ХІІ визначено, що підприємства, установи та організації підвищують розміри оплати праці у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів. Підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з Державного бюджету України, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів Державного бюджету України.

Статтею 6 Закону №1282-ХІІ встановлено, що Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

З метою реалізації положень Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" Кабінет Міністрів України постановою від 17 липня 2003 року №1078 затвердив Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок №1078).

Згідно із пунктом 1 Порядок №1078 встановлено, що цей Порядок визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Пунктом 1-1 Порядку №1078 визначено, що підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін. Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 103 відсотка. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з березня 2003 року, тобто місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 року №491-IV "Про внесення змін до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення".

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту.

Пунктом 2 Порядку № 1078 визначено чіткий перелік видів грошових доходів громадян, що підлягають індексації.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1078 (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби.

До вказаної постанови внесено зміни постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року № 782 "Про внесення змін до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення" та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 6 Порядку №1078 виплата сум індексації грошових доходів здійснюється за рахунок джерел, з яких провадяться відповідні грошові виплати населенню, а саме: підприємства, установи та організації, що фінансуються чи дотуються з державного бюджету, підвищують розміри оплати праці (грошового забезпечення) у зв`язку з індексацією за рахунок власних коштів і коштів державного бюджету.

Конституційний Суд України в рішенні від 15 жовтня 2013 року у справі № 9-рп/2013 за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України зазначив, що індексація заробітної плати як складова належної працівникові заробітної плати спрямована на забезпечення реальної заробітної плати з метою підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності заробітної плати у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

Так, суд конституційної юрисдикції дійшов висновку, що працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем. Це право працівника відповідає засадам справедливості, добросовісності, розумності як складовим конституційного принципу верховенства права та не порушує балансу прав і законних інтересів працівників і роботодавців.

Отже, індексація грошового забезпечення як складова грошового забезпечення поліцейських є однією з основних державних гарантій щодо оплати їх праці, а тому підлягає обов`язковому нарахуванню і виплаті. Звільнення особи із служби в поліції жодним чином не позбавляє її права на отримання виплат, на які вона має право, проте не отримувала їх під час проходження служби за незалежних від неї обставин.

При цьому, обмежене фінансування державного органу чи установи, де особа проходила службу, жодним чином не впливає на право особи отримати індексацію грошового забезпечення.

Водночас, слід врахувати, що індексація має проводитися за наявності на це відповідних підстав, що визначені чинним законодавством.

Як вже зазначалося вище, індексація грошових доходів громадян проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін, обчисленого наростаючим підсумком, перевищить поріг індексації, який становить 103 % (абзац другий пункту 1-1 Порядку № 1078).

Для проведення подальшої індексації обчислення індексу споживчих цін здійснюється за місяцем, у якому відбувається перевищення порога індексації. Підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією проводиться з місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін і на підставі якого відбувається перевищення порога індексації.

Отже, можливість проведення індексації грошових доходів залежить від порогу індексації величини індексу споживчих цін, яка надає підстави для проведення індексації грошових доходів населення. В свою чергу, якщо величина індексу споживчих цін не перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка, індексація грошових доходів в такому місяці не проводиться.

Індекс споживчих цін - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які придбаває населення для невиробничого споживання. Цей показник розраховується на основі споживчого набору товарів продовольчого та непродовольчого призначення і послуг. Зазначений набір товарів (послуг) є єдиним для всіх регіонів країни та ґрунтується на структурі споживчих грошових витрат домогосподарств міських поселень.

Індекс споживчих цін обчислюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях (зокрема, у газеті "Урядовий кур`єр").

Відповідно до пункту 10-2 Порядку № 1078 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) для працівників, військовослужбовців, поліцейських, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби, яких переведено на іншу роботу (місце проходження служби) на тому самому підприємстві, в установі або організації, а також переведено на роботу на інше підприємство, в установу, організацію або іншу місцевість та у зв`язку із змінами в організації виробництва і праці (умов проходження служби) у разі продовження такими особами роботи (проходження служби) для новоприйнятих працівників, військовослужбовців, поліцейських, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби, а також для тих, які використали відпустку для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку та відпустку без збереження заробітної плати (грошового забезпечення), передбачені законодавством про відпустки, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення тарифної ставки (посадового окладу), за посадою, яку займає працівник, військовослужбовець, поліцейський, особа рядового і начальницького складу, посадова особа митної служби.

У місяці, в якому відбувається підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюється відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соцстрахування, значення індексу споживчих цін приймається за 1 або 100 % (абзац перший пункту 5 Порядку №1078).

Так, в ході судового розгляду встановлено, що позивача прийнято на службу до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області та встановлено посадовий оклад за певною посадою. Оскільки Національна поліція України є новоствореним органом, для всіх її працівників вперше визначено посадові оклади з 07 листопада 2015 року.

Отже, обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем встановлення посадових окладів, яким є грудень 2015 року.

В свою чергу, що за даними Держстату України, індекс споживчих цін, на підставі яких здійснюється розрахунок індексів для проведення індексації за грудень 2015 року, становив 100,7%. Цей індекс опубліковано в січні 2016 року. Оскільки він не перевищує порогу індексації (103%), тому право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто в лютому 2016 року, не настає.

В подальшому за січень 2016 року індекс споживчих цін становив 100,9%. Цей індекс опубліковано в лютому 2016 року. Оскільки наростаючим підсумком за грудень 2015 року січень 2016 року (1,007 х 1,09 х 100) він не перевищує порога індексації (103 %), тому право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто в березні 2016 року, не настає.

Індекс споживчих цін у лютому 2016 року становив 99,6% (право на індексацію в квітні не настає), в березні 2016 року 101,0 % (право на індексацію в травні не настає), в квітні 2016 року - 103,5%, а тому за грудень 2015 року - квітень 2016 року наростаючим підсумком дорівнюватиме 105,79 % (1,007 х 1,009 х 0,996 х 1,01 х 1,035 х 100), то право на індексацію у позивача виникає у червні 2016 року (наступний місяць за місяцем публікації індексу за квітень 2016 року) на величину приросту індексу споживчих цін 5,79% (105,79 х 100).

Отже, в квітні місяці 2016 року індекс споживчих цін перевищив поріг індексації понад 103% та склав 105,79%, а тому у позивача виникло право на індексацію в місяці, що настає за місяцем, у якому опубліковано цей індекс, тобто у червні 2016 року.

До такого ж висновку дійшов і Сьомий апеляційний адміністративний суд у постанові від 27 жовтня 2021 року у справі №120/4123/21, від 06.10.2022 у справі № 120/5671/21-а.

За таких обставин, починаючи з червня 2016 року у відповідача виник кореспондуючий обов`язок провести нарахування індексації грошового забезпечення позивача в межах прожиткового мінімуму для працездатних осіб за відповідний період.

Відповідно до абзаців третього-п`ятого пункту 5 Порядку №1078 сума індексації у місяці підвищення грошових доходів, зазначених у абзаці першому цього пункту, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалася у місяці підвищення доходу. Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу. У разі зростання заробітної плати за рахунок інших її складових без підвищення тарифних ставок (окладів) сума індексації не зменшується на розмір підвищення заробітної плати. У разі коли відбувається підвищення тарифної ставки (окладу), у місяці підвищення враховуються всі складові заробітної плати, які не мають разового характеру.

З системного аналізу вказаних норм слідує, що сума індексації не нараховується, якщо в місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соцстрахування, розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу.

Водночас, у разі якщо підвищення зарплати відбувається за рахунок інших її складових, наприклад збільшення доплат, надбавок та премій, які не мають разового характеру, але тарифна ставка (оклад) не підвищується, то сума індексації не зменшується на розмір підвищення зарплати. При цьому, до чергового підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, до визначеної суми індексації додається сума індексації, яка складається внаслідок перевищення величини індексу споживчих цін порога індексації.

Судом встановлено, що встановлені постановою Кабінету Міністрів України № 988 посадові оклади поліцейських не збільшувалися, а тому листопад 2015 року є "базовим" місяцем для визначення індексації, тому до визначеної в червні 2016 року суми індексації додається сума індексації, яка складається внаслідок перевищення величини індексу споживчих цін порога індексації в наступних місяцях після квітня 2016 року.

Отже, з 01 червня 2016 року по 31 жовтня 2017 року на відповідача покладався обов`язок здійснити нарахування та виплату позивачу індексації грошового забезпечення.

Також враховуючи те, що у листопаді-грудні 2015 року та у січні - березні 2016 року величина індексу споживчих цін не перевищувала встановлений законом поріг у 103 %, тому у відповідача не виникло обов`язку щодо нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення, яка проводиться в наступному місяці за місяцем публікації індексу, а тому позовні вимоги в частині нарахування та виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по 31 травня 2016 року є такими, що не підлягають задоволенню.

Водночас суд зазначає, що здійснення розрахунку суми індексації належить до компетенції відповідача як роботодавця. Завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішення, а тому належним способом захисту прав позивача у даному випадку є зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити індексацію грошового забезпечення за спірний період.

Такий висновок відповідає висновку, що міститься у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №420/1207/19.

Суд акцентує увагу на те, що питання визначення базового місяця індексації залежить від зміни розміру грошового забезпечення позивача в частині окладу, відомості про які наявні у відповідача. Отже, визначення базового місяця індексації належить до компетенції відповідача під час нарахування сум індексації, а враховуючи те, що відповідачем суми індексації позивачу за спірний період не нараховано, позовні вимоги у вказаній частині є передчасними та спрямовані на захист ще не порушеного права.

Зважаючи на викладене, суд зазначає, що позовні вимоги про зобов`язання Головного управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити позивачу індексацію грошового забезпечення із застосуванням базового місяця - листопад 2015 року, не підлягають задоволенню як передчасні.

Щодо позовних вимог позивача про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити компенсацію за невчасно виплачену індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п.2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44, суд вважає дану вимогу передчасною і виходить з наступного.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані Законом України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» від 19 жовтня 2000 року № 2050-111(далі Закон №2050-III) та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159(далі - Порядок - № 159).

Згідно зі ст. 1 Закону №2050-ІІІ підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Відповідно до ст. 2 Закону №2050-ІІІ компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі Компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Відповідно до статті 3 Закону сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Судом встановлено, що індексація грошового забезпечення за спірний період позивачу виплачена не була, оскільки відповідачем право позивача на зазначену виплату не визнавалось, що і спричинило звернення позивача до суду з цим позовом.

Пунктом 4 Порядку № 1078 визначено, що у разі несвоєчасної виплати сум індексації грошових доходів громадян провадиться їх компенсація відповідно до законодавства.

У свою чергу, Порядком № 159 передбачено, що компенсації підлягають грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, а саме: пенсії, соціальні виплати, стипендії, заробітна плата (грошове забезпечення).

Сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але не виплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Отже, особа набуває право на компенсацію у разі неотримання грошового доходу, право на яке не оспорюється, а розмір такої компенсації залежить від розміру невчасно виплаченого доходу.

У даній справі позивач звернувся для захисту права на індексацію свого грошового забезпечення у відповідний період, оскільки відповідач це право не визнавав.

Відповідно до законодавчого визначення індексація грошового забезпечення є однією із основних державних гарантій, спрямованою на підтримання купівельної спроможності населення України шляхом підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. При цьому проведення індексації у зв`язку зі зростанням споживчих цін (інфляцією) є обов`язковим для всіх юридичних осіб - роботодавців, незалежно від форми власності та виду юридичної особи.

Враховуючи, що індексації підлягають всі грошові доходи населення, які не мають разового характеру, суд дійшов висновку, що механізм індексації має універсальний характер. У свою чергу, правове регулювання виплати індексації визначає умови (коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації), з настанням яких виникає право на щомісячне отримання суми індексації у структурі заробітної плати (грошового забезпечення) до настання обставин (підвищення тарифних ставок, окладів), за яких виплата розрахованої суми індексації припиняється до повторного настання обставин, які обумовлюють повторне виникнення права на отримання індексації.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року у справі № 140/2006/19.

Отже, нарахування індексації не є безумовним, а виникає у випадку, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації.

Враховуючи, що у цій справі встановлювалось право особи на нарахування та виплату спірної грошової суми, яка визначена не була, суд дійшов висновку, що позовна вимога про нарахування та виплату компенсації за невчасно виплачену індексацію заявлена передчасно, відносно майбутніх правовідносин та подій, котрі ще не склались (відповідач не здійснив обчислення розміру індексації за спірний період), отже задоволенню не підлягає.

Зазначена позиція суду узгоджується із висновком Верховного Суду викладена у постанові від 21 січня 2021 року у справі № 160/35/20.

Щодо позивача вимог про нарахування доплати за службу у нічний час, суд зазначає наступне.

16.12.2022 позивач звернулася до Тульчинського РВ ГУНП у Вінницькій області із запитом, в якому, серед іншого, просила надати інформацію щодо кількості фактично відпрацьованих нічних змін, відповідно до графіку несення служби особовим складом за період з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021. з 01.03.2022 по 31.05.2022.

Листом 11688/230/01-2022 від 29.12.2022 Тульчинський РВ ГУНП у Вінницькій області повідомив, що ОСОБА_1 в Тульчинському РВ ГУНП у Вінницькій області несла служб у нічний час, відповідно до графіків чергувань, затверджених начальником Тульчинського РВ ГУНП у Вінницькій області.

- 2015 рік: листопад - 1 зміна.

-2016 рік: березень 1 зміна, квітень 2 зміни, травень 1 зміна, серпень 4 зміни, вересень 2 зміни, жовтень 1 зміна, листопад 5 змін, грудень 1 зміна. Всього 17 змін.

- 2017 рік: січень 4 зміни, лютий 10 змін, квітень 7 змін, травень 10 змін, червень 11 змін, липень 10 змін, серпень 7 змін, вересень 10 змін, жовтень 10 змін, листопад 10 змін. Всього 89 змін.

-2018 рік: січень 5 змін, лютий 8 змін, березень 8 змін, квітень 8 змін, травень 9 зміни, червень 10 змін, липень 7 змін, серпень 5 змін, вересень- 10 змін, жовтень 10 змін, листопад 10 змін, грудень 11 змін. Всього 95 змін.

-2019 рік: січень 5 змін, лютий 4 зміни, березень 10 змін, квітень 8 змін, травень 8 змін, червень 7 змін, липень 10 змін, серпень 8 змін, вересень 9 змін, жовтень 7 змін, листопад 10 змін, грудень 4 зміни. Всього 90 змін.

-2020 рік: січень 6 змін, лютий 2 зміни, березень 5 змін, квітень 9 змін, травень 10 змін. Всього 32 зміни.

-2021 рік: січень 4 зміни, лютий 6 змін. Всього 10 змін.

-20211 рік: березень 11 змін, квітень 10 змін, травень 10 змін. Всього 31 зміна.

Одночасно вказали, що накази щодо несення служби ОСОБА_1 у добових нарядах начальником Тульчинського РВ ГУНП у Вінницькій області не видавались та одночасно надали витяги з книг нарядів Тульчинського РВ ГУНП у Вінницькій області щодо несення служби ОСОБА_1 .

Згідно з частинами 1, 2 статті 94 Закону № 580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова № 988) визначено, що Національна поліція з метою організації своєї діяльності фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України інших джерел, не заборонених законом, а також забезпечує ефективне і цільове їх використання.

Відповідно до пункту 1 Постанови № 988 грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Водночас підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 988 постановлено виплачувати поліцейським доплату за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 року № 260 у відповідності до статті 94 Закону № 580-VIII та Постанови № 988, з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (Порядок № 260).

Згідно з пунктом 3 Розділу І вказаного Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 11 Розділу ІІ Порядку № 260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Однак, відповідач всупереч вимогам Постанови № 988 та Порядку № 260 не виплатив позивачу доплату за службу в нічний час.

Як встановлено судом із матеріалів справи та не заперечується відповідачем, за період з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021. з 01.03.2022 по 31.05.2022 включно, позивач відпрацювала нічні зміни, що підтверджується наявними у матеріалах справи витягами з книги нарядів щодо добових чергувань ОСОБА_1 .

Таким чином, позивач має право на виплату доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу.

Аналогічного правового висновку дійшов Сьомий апеляційний адміністративний суд у постановах №560/5604/21 від 04 січня 2022 року та № 120/9469/21 від 08 квітня 2022 року.

При цьому, суд критично оцінює посилання відповідача на те, що позивачу виплачувалося грошове забезпечення в межах граничних розмірів такого грошового забезпечення, згідно із займаними посадами, які включають в себе всі складові та види грошового забезпечення поліцейських та схеми посадових окладів, встановлених Постановою № 988, оскільки відповідно до вимог Постанови № 988 та Порядку № 260 доплата за службу в нічний час є щомісячним додатковим видом грошового забезпечення поліцейського, який входить до складу грошового забезпечення поліцейського, а обов`язок з її виплати чітко закріплений у підпункті 3 пункту 5 Постанови № 988.

Суд також критично оцінює доводи відповідача, що Тульчинським відділом поліції ГУНП у Вінницькій області не надавалась інформація до ГУНП у виді довідки встановленого зразку про залучення ОСОБА_1 до служби в нічний час, а тому в останнього не виникло підстав для виплати позивачу доплати за службу в нічний час, оскільки Тульчинський районний відділ поліції ГУНП у Вінницькій області є відокремленим структурним підрозділом і знаходиться на фінансовому забезпеченні у ГУНП у Вінницькій області.

Враховуючи, що у цій справі також встановлювалось право особи на нарахування та виплату доплати за службу у нічний час, яка визначена не була, суд дійшов висновку, що позовна вимога про нарахування та виплату компенсації відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п.2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення. грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 №44 за невчасно виплачену доплату за службу у нічний час також заявлена передчасно, відносно майбутніх правовідносин та подій, котрі ще не склались (відповідач не здійснив обчислення розміру індексації за спірний період), отже задоволенню не підлягає.

Щодо вимог про нарахування доплати за службу в особливих умовах (період карантину спричиненого коронавірусом SARS-CoV-2), суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» (зі змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України) установлено з 12 березня на усій території України карантин.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375 «Про деякі питання оплати праці (грошового забезпечення) окремих категорій працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, посадових осіб Державної митної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення, на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни» (далі Постанова №375) на період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям працівників, військовослужбовців Національної гвардії та Державної прикордонної служби, посадових осіб Державної митної служби, осіб рядового та начальницького складу органів і підрозділів цивільного захисту, поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) (далі - працівники) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

Доплати, визначеної пунктом 1 цієї постанови, працівникам підприємств, установ та організацій, органів державної влади, які фінансуються з державного та місцевих бюджетів, здійснюється у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) (п.п. 2-5 постанови №375).

Перелік посад (професій) працівників, яким встановлюються такі доплати, визначається відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику.

Персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником (керівником державної служби) відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади.

Доплати, визначені пунктами 2 і 3 цієї постанови, здійснюються за рахунок та в межах видатків державного та місцевих бюджетів, передбачених за відповідними бюджетними програмами головних розпорядників бюджетних коштів.

Міністерством внутрішніх справ видано наказ від 03.06.2020 року № 431 «Про окремі питання організації оплати праці на період дії карантину» (далі Наказ №431), яким визначено керівникам, зокрема, Національної поліції України забезпечити встановлення на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 днів з дня його відміни окремим категоріям поліцейських, які забезпечують життєдіяльність населення (забезпечення продовольчими та непродовольчими товарами, послугами зв`язку, транспорту, адміністративними, соціальними послугами, а також захист прав дітей та забезпечення правопорядку і безпеки громадян) та внаслідок виконання своїх обов`язків мають безпосередній контакт з населенням, додаткової доплати у граничному розмірі до 50 відсотків заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах (пункт 1); виплату додаткової доплати здійснювати поліцейським, які перебувають відповідно на штатних посадах в органах (підрозділах) Національної поліції України (пункт 2); нарахування додаткової доплати здійснювати у відсотковому співвідношенні до заробітної плати (грошового забезпечення) з розрахунку всіх складових, у тому числі премії, за винятком виплат, що носять одноразовий та компенсаційний характер (пункт 3); персональний перелік осіб, яким установлюється додаткова доплата, визначається керівником відповідного органу, закладу, зазначених у пункті 1 цього наказу (пункт 4).

Підставою для отримання доплати за Постановою № 375 є сукупність таких умов: 1) особа є поліцейським; 2) забезпечує життєдіяльність населення, зокрема шляхом забезпечення правопорядку і безпеки громадян, на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено з матеріалів справи, позивач з січня 2021 по серпень 2022 року включно проходила службу в поліції на посаді інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу Тульчинського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 342 «Про визначення переліку посад працівників, службових і посадових осіб, щодо яких не застосовується обмеження під час нарахування заробітної плати, грошового забезпечення у квітні 2020 р. та на період до завершення місяця, в якому відміняється карантин, установлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (далі - Постанова № 342) установлено, що обмеження під час нарахування заробітної плати, грошового забезпечення у квітні 2020 р. та на період до завершення місяця, в якому відміняється карантин, установлений Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, не застосовується для таких категорій посад, зокрема: поліцейські, які беруть участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, у тому числі в операції Об`єднаних сил (ООС), здійсненні заходів із забезпечення правопорядку на державному кордоні, відбитті збройного нападу на об`єкти, що охороняються військовослужбовцями, звільненні цих об`єктів у разі захоплення або спроби насильного заволодіння зброєю, бойовою та іншою технікою.

Згідно з пунктом 2 Постанови № 342 визначення переліку посад (професій) працівників, службових і посадових осіб, військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу, поліцейських, зазначених у пункті 1 цієї постанови, з урахуванням специфіки їх участі у заходах, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та заходах із забезпечення національної безпеки і оборони, у тому числі в операції Об`єднаних сил (ООС), здійснюється відповідним центральним органом виконавчої влади у сфері, у якій він реалізує державну політику, органом державної влади, іншим державним органом.

Персональний перелік працівників, службових і посадових осіб, військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу, поліцейських, зазначених у пункті 1 цієї постанови, визначається керівником (керівником державної служби) відповідної установи, організації, органу державної влади, іншого державного органу, органу місцевого самоврядування (пункт 3 Постанови № 342).

Абзацом 2 п. 4 постанови КМУ № 375 від 29.04.2020 року встановлено, що персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, визначається керівником (керівником державної служби) відповідного підприємства, установи та організації, органу державної влади.

Крім того, виходячи зі змісту п. 1 постанови КМУ № 375 від 29.04.2020 року, встановлюється додаткова доплата до заробітної плати (грошового забезпечення) пропорційно відпрацьованому часу в зазначених умовах.

Отже, така доплата має здійснюватися на підставі рішення (наказу) керівника відповідного підприємства, установи, організації, який видається з урахуванням фактичного часу, відпрацьованого особою у надзвичайних умовах, які дають право на отримання відповідної доплати.

Суд зазначає, що у матеріалах справи відсутнє рішення (наказ) відповідача, яким встановлюється доплата позивачу відповідно до постанови КМУ №375.

Суд звертає увагу, що вирішальним для визначення права позивача на отримання відповідної доплати є те, чи залучався позивач протягом спірного періоду до виконання таких обов`язків, що дають право на отримання доплати. Разом з тим, матеріали справи не містять доказів того, що позивачем такі обов`язки виконувалися та що ним оскаржувались рішення керівника щодо невключення позивача до переліку осіб, яким здійснюється доплата.

Таким чином, відсутність доказів того, що позивач на період дії карантину, установленого Кабінетом Міністрів України, зокрема, з березня 2020 р. по день звільнення щомісячно забезпечував життєдіяльність населення та внаслідок виконання службових обов`язків мав безпосередній контакт з населенням, та був включений наказами до персонального переліку військовослужбовців, які внаслідок виконання своїх обов`язків мали безпосередній контакт з населенням.

Доводи позивача щодо виконання посадових обов`язків інспектора-чергового чергової частини сектору моніторингу згідно посадової інструкції, упродовж спірного періоду за своїм змістом безпосередньо не свідчать про право позивача на отримання додаткової доплати, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 29.04.2020 № 375, оскільки така доплата розраховується пропорційно до відпрацьованого часу в особливих умовах, а не відпрацьованого часу на посаді інспектора-чергового та обов`язків визначених в посадовій інструкції. Тобто, у разі, якщо упродовж місяця виконання службових обов`язків не пов`язано із забезпеченням правопорядку і безпеки громадян та внаслідок виконання своїх обов`язків службова особа не мала безпосередній контакт із населенням, то вказана додаткова доплата не нараховується.

Відповідач у відзиві на позов вказує , що з Тульчинського районного відділу ГУНП у Вінницькій області списки поліцейських про нарахування зазначених доплат до ГУНП у Вінницькій області не надходили та така доплата позивачу , не нараховувалася та не виплачувалася, в силу обов`язку діяти в межах та у спосіб, визначених законодавством України.

Доказів складання та направлення з Тульчинського районного відділу ГУНП у Вінницькій області списки поліцейських про нарахування зазначених доплат до ГУНП у Вінницькій області матеріали справи не містять.

Так, суд приходить до висновку про відсутність підстав для нарахування позивачу додаткової доплати до грошового забезпечення за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №375 від 29.04.2020 року за період з 12.03.2020 по 31.08.2022.

І як наслідок не підлягають задоволенню вимоги про нарахування та виплату компенсацію втрат доходів, у зв`язку з порушенням термінів виплати додаткової доплати за службу в особливих умовах (період карантину, установленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2) відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 375 від 29.04.2020 за період з 12.03.2020 по 31.08.2022 по день її фактичної виплати - відповідно до Закону України від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІП «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів, у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року № 159, із одночасною компенсацією сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до п. 2 Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2004 № 44.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору та ним не понесено витрат, пов`язаних з розглядом справи, тому судові витрати у даній справі не розподіляються.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним дії Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 01 червня 2016 року по 31 жовтня 2017 року включно.

Зобов`язати Головне управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01 червня 2016 року по 31 жовтня 2017 року включно.

Визнати протиправними дії Головного управління Національної поліції у Вінницькій області щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 доплати за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021. з 01.03.2022 по 31.05.2022.

Зобов`язати Головного управління Національної поліції у Вінницькій області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 доплату за службу в нічний час за період з 07.11.2015 по 31.03.2017, з 01.05.2017 по 31.05.2020, з 01.01.2021 по 28.02.2021. з 01.03.2022 по 31.05.2022.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Інформація про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Головне управління Національної поліції у Вінницькій області (вул. Театральна, 10, м. Вінниця, )

Суддя підпис Крапівницька Н. Л.

Згідно з оригіналом Суддя:

Секретар: