Справа № 160/14056/23
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2023-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

27 червня 2023 року Справа 160/14056/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали повної заяви ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

22.06.2023 року (до відділення поштового зв`язку таку подано 23.06.2023 року) до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_2 по відмові в наданні направлення на медично-соціальну експертизу (МСЕК) сержанту ОСОБА_3 ;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_2 надати направлення на медично-соціальну експертизу (МСЕК) сержанту ОСОБА_3 ;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 виплатити 800000,00 грн., додаткової винагороди за час перебування на лікуванні сержанту ОСОБА_3 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що останній є військовослужбовцем військової частини НОМЕР_2 з 27.03.2023 року, наказ № 87, куди був переведений після поранення та лікування з військової частини НОМЕР_1 . Згідно довідок про обставини травм виданих командиром в/ч НОМЕР_1 сержант ОСОБА_3 отримав мінно-вибухову травму та повторні мінно-вибухові травми за обставин безпосередньої участі у бойових діях, під час захисту батьківщини, використовував засоби індивідуального захисту, у стані сп`яніння не перебував та правопорушень не скоював. Згідно медичних довідок позивач перебував на лікуванні, включаючи час пересування між лікувальними закладами, брав безпосередню участь у бойових діях, а також у відпустці для лікування після тяжкого поранення з 21.07.2022 року по 27.03.2023 року - коли поступив у розпорядження військової частини НОМЕР_2 . Таким чином за 8 місяців перебування позивача у складі військової частини НОМЕР_1 у виконання постанови Кабінету міністрів № 168 від 22.02.2022 року останньому передбачено виплатити 800000,00 грн., додаткової винагороди за час перебування на лікуванні тричі від трьох поранень, останнє із яких виявилось тяжким в результаті якого у позивача відірвало фалангу пальця із втратою функцій кінцівки. З даного приводу позивач звернувся до командира в/ч НОМЕР_1 з проханням виконати постанову Кабінету міністрів № 168 від 22.02.2022 року, про що надати йому відповідну довідку про нарахування та зачислення коштів у найкоротші строки так як потребую коштів для лікування та утримання позивача та його родини. У разі відмови позивач просив надати йому письмову, мотивовану відповідь для звернення до суду. Вказане звернення позивач направив у письмовому рапорті, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке було отримано 13.05.2023 року, тобто більше місяця тому, проте жодних відповідей або нарахувань позивач так і не отримав в зв`язку із чим змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Крім того, позивач звернувся з рапортом до командира військової частини НОМЕР_2 про видачу йому направлення на МСЕК згідно постанови Кабінету Міністрів України від 08.03.2022 року № 225 та від 30.03.2022 року № 390, для встановлення йому ступеню втрати працездатності. Направлення на обстеження МСЕК видається в медичній роті військової частини. У направленні має бути вказаний строк служби. Довідка медико-соціальної експертної комісії є підставою для нарахування одноразової грошової допомоги та оформлення інших соціальних пільг. У відповідь на звернення командиром в/ч НОМЕР_2 позивачу надано письмову відмову у видачі направлення посилаючись на приписи Положення про медико-соціальну експертизу і нібито не наділення частини повноваженнями надавати направлення на МСЕК, з чим позивач не згоден та вважаю вказану відмову не обґрунтованою. Позивач вважає, що відмовляючи направити позивача на МСЕК командиром військової частини НОМЕР_2 порушуються його права на визначення ступеню тяжкості його травм отриманих в результаті поранень під час безпосередньої участі у бойових діях під час захисту батьківщини та позбавляють його законного права на отримання одноразової грошової допомоги та оформлення інших соціальних пільг.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.06.2023 року, зазначена вище справа була розподілена та 23.06.2023 року передана судді Пруднику С.В.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Так, згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

8-1) заборону політичної партії та передачу майна, коштів та інших активів політичної партії, її обласних, міських, районних організацій, первинних осередків та інших структурних утворень у власність держави;

10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Статтею 46 КАС України визначено поняття сторін в адміністративному судочинстві України.

Тож, відповідно до ч. 4 ст. 46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В той же час, у поданій до суду позовній заяві позивач просить суд визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_2 по відмові в наданні направлення на медично-соціальну експертизу (МСЕК) сержанту ОСОБА_3 ; зобов`язати командира військової частини НОМЕР_2 надати направлення на медично-соціальну експертизу (МСЕК) сержанту ОСОБА_3 та зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 виплатити 800000,00 грн., додаткової винагороди за час перебування на лікуванні сержанту ОСОБА_3 .

Тобто позовні вимоги звернені до командирів військових частин як НОМЕР_2 та НОМЕР_1 , які не є суб`єктами владних повноважень у відповідності до приписів с. 46 КАС України.

того, позивач просить суд зобов`язати відповідача призначити їй пенсію за віком з 20.12.2022 року та здійснити перерахунок розміру пенсії до її призначення, тобто з 21.11.2022 року.

Суд зазначає, що обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що містяться в статті 160 КАС України. Суд також зауважує, що цей обов`язок не може бути перекладено на суд, оскільки саме позивач є зацікавленим в ефективному захисті своїх прав та ефективному здійснені судочинства за його позовною заявою.

При цьому, слід наголосити, що вимоги позовної заяви повинні бути викладені чітко і зрозуміло, з урахуванням правил, встановлених процесуальним законодавством і узгоджуватись з наданими суду повноваженнями за наслідками розгляду справи, та мають бути спрямовані на захист конкретних прав, свобод та інтересів позивача з зазначенням способу їх захисту, який не допускає неоднозначного, довільного тлумачення змісту позовних вимог і дозволить суду максимально якісно здійснити правосуддя.

Таким чином, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам процесуального закону, а тому позивачу слід чітко сформулювати та уточнити позовні вимоги.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 133, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , військової частини НОМЕР_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- позовної заяви та її копіями, відповідно до кількості учасників справи, у відповідності до вимог ст. 160 КАС України з максимально чітко і зрозуміло сформованими позовними вимогами виходячи із приписів ст. 5 КАС України.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник