Справа № 480/3522/23
Суддя: Л.М. Опімах
Дата ухвалення: 2023-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 червня 2023 року Справа № 480/3522/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Опімах Л.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/3522/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,-
В С Т А Н О В И В:
18.04.2023 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області, змінивши 29.05.2023 підстави позову, мотивуючи вимоги тим, що 14 березня 2023 року відповідачем виданий наказ №254 від 14 березня 2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських РПСПОП «Суми» ГУНП в Сумській області» відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, негідну поведінку у позаслужбовий час, яка не відповідає високому званню поліцейського, порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги поліцейського, пунктів 1,2 та 6 частини З статті 1 , частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 2.4., 3.3. наказу ГУНП від 02.02.2021 року №198, пунктів 2.7, 3.5, наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 №199, підпункту 2 пункту 4, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України №70 від 01.02.2016 року, що виразилось у невиконанні наказу керівника щодо термінової здачі до чергової частини необлікованої зброї, незаконної її зберігання за місцем мешкання, передачі її іншим особам, перебуваючи у стані сп`яніння , що призвело до її незаконного використання, на підставі статей 11,12, 13,19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу №2 РПСПОП «Суми» ГУНП в Сумській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
З метою реалізації вказаного наказу відповідачем 15 березня 2023 року виданий наказ №112 о/с «По особовому складу», яким звільнено зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №2 роти патрульної служби поліції особливого призначення «Суми» Головного управління Національної поліції в Сумській області, відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Позивач обидва накази вважає протиправними, просить скасувати, поновити його на посаді та стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу. В обгрунтування зазначаив, що 12 березня 2023 року відповідачем виданий наказ №208 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», підставою для якого було надходження до ГУНП інформації про можливі порушення службової дисципліни та неналежної поведінки в побуті з боку окремих працівників РПСПОП «Суми» ГУНП, зокрема позивача, що призвело до внесення відомостей до ЄРДР за ч. 1 ст. 263 та ч. 4 ст. 296 КК України.
Отже, саме змістом наказу «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» мало бути визначено конкретне діяння (дія чи бездіяльність) позивача, з приводу якого було призначено службове розслідування. Й саме це діяння мало бути предметом проведеного службового розслідування. Однак, змістом вказаного наказу визначено, що предметом службового розслідування є порушення службової дисципліни та неналежна поведінка в побуті з боку окремих працівників поліції, в тому числі позивача,без зазначення конкретних дій, що містять ознаки порушення службової дисципліни та неналежної поведінки в побуті, дати їх вчинення. В наказі відсутні й посилання на дату внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Отже, таке формулювання діяння, з приводу якого було призначення службове розслідування є незрозумілим, з викладеного неможливо зрозуміти в яких саме діях позивача має бути встановлено наявність або відсутність складу дисциплінарного проступку та досягнена мета проведення службового розслідування.
Проте, за результатами проведення службового розслідування складений висновок службового розслідування від 13.03.2023 року, яким встановлено порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні наказу керівника щодо термінової здачі до чергової частини необлікованої зброї, незаконного її зберігання за місцем мешкання, передачі її іншим особам, перебуваючи у стані сп`яніння, що призвело до її незаконного використання.
Позивач вважає, що фактично службове розслідування було проведене стосовно дій позивача, які не були предметом службового розслідування, а досліджені питання за якими службове розслідування не призначалося.
Крім того, на проведення службового розслідування дисциплінарного проступку було виділено відповідачем менше доби. При цьому, не витребовувалося жодного документа, в матеріалах службового розслідування відсутній витяг з ЄРДР, який містив би відомості про скоєння поліцейським кримінального правопорушення, не досліджувався ані протокол огляду місця події, ані протокол обшуку, не проводилось опитування інших учасників події, за фактом якої були внесені відомості до ЄРДР. З метою повного та всебічного проведення службового розслідування відповідачем не було направлено жодного запиту щодо надання будь-якої інформації або матеріалів, що можуть свідчити про причетність, зокрема, позивача до вчинення правопорушення, що відбулося 12.03.2023 року.
У висновку службового розслідування заначено, що дисциплінарний поступок, полягав у невиконанні наказу керівника щодо термінової здачі до чергової частини не облікованої, вогнепальної зброї, незаконного її зберігання, однак, невідомо за якими критеріями було визначено, що зброя є вогнепальною, в матеріалах службового розслідування також відсутні будь-які докази, які б свідчили про те, що зброя була необлікованою.
У висновку службового розслідування зазначено про те, що позивач перебував у стані алкогольного сп`яніння під час передачі зброї іншим особам, посилаючись при цьому на висновок щодо результатів медичного огляду від 12 березня 2023 року. Проте, огляд позивача був проведений 12.03.2023 року о 23.45 год., тоді як події вчинення правопорушення Позивачем, описані у висновку, відбувалися о 15.13 год., тобто через значний проміжок часу.
Також, відповідач стверджує про невиконання позивачем вимог наказу ГУНП в Сумській області №199 від 12.04.2022 року, однак відсутні докази того, що станом на 12.03.2023 року цей наказ був доведений до відома позивача.
Відповідач посилається на порушення підпункту 2 пункту 4, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженою наказом МВС України №70 від 01.02.2016 року. Проте вимоги даної Інструкції поширюються на поліцейських, за якими закріплена вогнепальна зброя для виконання службових обов`язків. В той час, за матеріалами службової перевірки не встановлено факт незаконного використання вогнепальної зброї, яка була закріплена за Позивачем у зв`язку із виконанням службових обов`язків. Отже, посилання на порушення вимог даної Інструкції є безпідставним, даний нормативний акт не підлягає застосування у спірних правовідносинах.
Фактично висновок службового розслідування обставин, які вказують на скоєння дисциплінарного проступку, ґрунтується лише на поясненнях самого позивача, але позивача не було ознайомлено з відповідним наказом про призначення службового розслідування, при отриманні письмових пояснень йому не було роз`яснено в зв`язку з чим проводиться опитування. Фактично письмові пояснення не відбиралися 13.03.2023 року, оскільки в цей день позивач перебував на чергуванні.
За умов необізнаності про проведення службового розслідування позивач був позбавлений можливості на здійснення належного права на захист, реалізацію прав, визначених ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Позивач вважає, що в матеріалах службового розслідування відсутні достатні дані про вчинення ним дисциплінарного проступку, а відповідач не вжив заходів щодо проведення повного, об`єктивного службового розслідування.
Викладене свідчить про протиправність наказів відповідача №254 від 14.03.2023 року, №112 о/с від 15.03.2023 року.
Відповідач подав відзив на позов, в якому проти задоволення позовних вимог заперечив, зазначив, що 12.03.2023 до ГУНП в Сумській області надійшла інформація про звуки стрільби з автоматичної зброї за адресою: АДРЕСА_1 .
Виїздом на місце події працівниками управління головної інспекції ГУНП в Сумській області встановлено, що за вказаною адресою мешкає поліцейський взводу № 2 РПСПОП «Суми» ГУНП в Сумській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою та розпивав спиртні напої спільно з місцевими мешканцями ОСОБА_2 ,1981 р.н. та ОСОБА_3 , 1982 р.н. В ході цього ОСОБА_3 з автоматичної зброї «АК - 74», яка знаходилась в квартирі ОСОБА_1 , здійснив декілька пострілів з вікна квартири позивача.
У зв`язку з цією подією працівниками четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Суми) Територіального управління Державного бюро розслідування проведено огляд місця події та невідкладний обшук за місцем мешкання позивача, в ході якого вилучено: АК-74 № 2103064 два магазини та 122 набої 5.45-мм до нього, ПМ (номер затертий), табельний автоматичний пістолет Стечкіна № НОМЕР_1 , два магазини та 40 набоїв 9-мм до нього, револьвер Флобер 4.00-мм № НОМЕР_2 та 8 набоїв до нього; 99 патронів 22 LR 5.6-мм та 4 стріляні гільзи від набоїв 5,45-мм. Згідно обліків ІКС ІПНП АК-74 № 2103064 не значиться як кримінальна зброя.
12.03.2023 о 23:45 ОСОБА_1 пройшов огляд для визначення стану сп`яніння. Відповідно до висновку Комунального некомерційного підприємства Сумської обласної ради «Обласний клінічний медичний центр соціально небезпечних захворювань» від 12.03.2023 № 479 ОСОБА_1 , перебував у стані алкогольного сп`яніння.
На підставі наказу ГУНП в Сумській області від 12.03.2023 № 208 призначено службове розслідування.
У висновку, складеному за результатами службового розслідування відображені обставини, які стали підставою для проведення службового розслідування, наведено факти щодо попередньої поведінки позивача в частині дотримання ним вимог законодавства України, вимог службової дисципліни та належного виконання своїх обов`язків.
Зокрема, пунктом 2.7 наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану», з яким відповідно до відомості про ознайомлення особового складу РПСПОП «Суми» ОСОБА_1 ознайомлений під підпис, поліцейським як на службі, так і поза службою заборонено порушувати вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України № 70 від 01.02.2016, у тому числі перебувати у стані сп`яніння з вогнепальною зброєю.
Підпунктом 2 пункту 4 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України № 70 від 01.02.2016 (далі - Інструкції) кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами. Підпунктом 6 пункту 10 розділу І Інструкції категорично заборонено залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Пунктом 3.5 наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану», з яким позивач також ознайомлений під особистий підпис, кожного поліцейського в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків, зобов`язано терміново здати до чергових частин підрозділів необліковану вогнепальну зброю та боєприпаси до неї.
Враховуючи наведені норми, дисциплінарною комісією у рамках проведеного службового розслідування, встановлено, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив дисциплінарний проступок, який полягав у порушенні службової дисципліни, невиконанні обов`язків поліцейського, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, зокрема допустив зберігання необлікованої вогнепальної зброї, перебуваючи у стані сп`яніння передачу її іншим особам, що призвело до її незаконного використання.
Відповідач вважає, що вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, а рішення відносно є правомірними та обґрунтованими, застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним з вчиненим проступком.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає за необхідне в задоволенні позову відмовити, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 14 березня 2023 року начальником ГУНП в Сумській області виданий наказ №254 від 14 березня 2023 року «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських РПСПОП «Суми» ГУНП в Сумській області», відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, негідну поведінку у позаслужбовий час, яка не відповідає високому званню поліцейського, порушення вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги поліцейського, пунктів 1,2 та 6 частини З статті 1 , частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 2.4., 3.3. наказу ГУНП від 02.02.2021 року №198, пунктів 2.7, 3.5, наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 №199, підпункту 2 пункту 4, підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України №70 від 01.02.2016 року, що виразилось у невиконанні наказу керівника щодо термінової здачі до чергової частини необлікованої зброї, незаконної її зберігання за місцем мешкання, передачі її іншим особам, перебуваючи у стані сп`яніння , що призвело до її незаконного використання, на підставі статей 11,12, 13,19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, застосовано до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 поліцейського взводу №2 РПСПОП «Суми» ГУНП в Сумській області дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції ( а.с.50).
15 березня 2023 року виданий наказ №112 о/с «По особовому складу», яким звільнено зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу №2 роти патрульної служби поліції особливого призначення «Суми» Головного управління Національної поліції в Сумській області, відповідно до пункту 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ( а.с. 43).
Вказані рішення прийняті за матеріалами службового рослідування, результати якого викладені у висновку від 13.03.2023, затвердженому начальником ГУНП в Сумській області ( а.с.44-51 ).
Суд погоджується з рішеннями відповідача про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни та про звільнення зі служби в поліції, з огляду на таке.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію». Відповідно до ч.1 ст.59 цього Закону служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповіднодо ч.1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. Основні обов`язки поліцейського визначені статтею18 цього Закону, серед яких обов`язок неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського. Текст Присяги закріплений у статті 64 Закону, відповідно до якої особа, яка вступає на службу в поліції усвідомлює свою високу відповідальність, присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Відповідно до частини 2 статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» ( далі Дисциплінарний статут).
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
У відповідності до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку.
Частина 1 статті 11 Дисциплінарного статуту передбачає, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом, а відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частини 2 статті 13 Дисциплінарного статуту Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських передбачені частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, з яких звільнення зі служби в поліції є найбільш суворим видом стягнення.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування ( частина 2 ст.14 Дисциплінарного статуту).
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року N 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України». Розділом V цього Порядку, зокрема пунктом 1, визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Пункт 4 розділу V Порядку вимагає, що службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до п.9 ст.15 Дисциплінарного статуту та п.7 розділу V Порядку збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Також п.14 розділу V Порядку під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Оформлення результатів службового розслідування має відповідати ст.19 Дисциплінарного статуту та розділу VI Порядку. Так, у вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:
дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;
підстава для проведення службового розслідування;
форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:
обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;
посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;
пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;
пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;
документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;
обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;
причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються зокрема:
висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено;
вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
Системний аналіз наведених нормативних актів свідчить про те, що передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути порушення службової дисципліни , встановлене внаслідок ретельного службового розслідування.
Так, службовим розслідування встановлено та підтверджено в ході судового розгляду справи, що 12.03.2023 позивач, за місцем свого проживання, перебував поза службою та розпивав спиртні напої спільно з місцевими мешканцями ОСОБА_2 ,1981 р.н. та ОСОБА_3 , 1982 р.н. В ході цього ОСОБА_3 з автоматичної зброї «АК - 74», яка знаходилась в квартирі позивача здійснив декілька пострілів з вікна квартири позивача.
У зв`язку з цією подією працівниками Територіального управління Державного бюро розслідування проведено огляд місця події та невідкладний обшук за місцем мешкання позивача, в ході якого вилучено: АК-74 № 2103064 два магазини та 122 набої 5.45-мм до нього, ПМ (номер затертий), табельний автоматичний пістолет Стечкіна № НОМЕР_1 , два магазини та 40 набоїв 9-мм до нього, револьвер Флобер 4.00-мм № НОМЕР_2 та 8 набоїв до нього; 99 патронів 22 LR 5.6-мм та 4 стріляні гільзи від набоїв 5,45-мм. Згідно обліків ІКС ІПНП АК-74 № 2103064 не значиться як кримінальна зброя.
Такі дії та поведінка поліцейського суперчать нормам законодавства,що регулює порядок проходження служби в Національній поліції України.
Так, пунктом 2.7 наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану», з яким відповідно до відомості про ознайомлення особового складу РПСПОП «Суми» ОСОБА_1 ознайомлений під підпис ( а.с.60,61-62), поліцейським як на службі, так і поза службою заборонено порушувати вимоги Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України № 70 від 01.02.2016, у тому числі перебувати у стані сп`яніння з вогнепальною зброєю.
Підпунктом 2 пункту 4 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України № 70 від 01.02.2016 (далі - Інструкції) кожен поліцейський повинен знати та точно виконувати встановлені цією Інструкцією заходи безпеки при поводженні зі зброєю та боєприпасами. Підпунктом 6 пункту 10 розділу І Інструкції категорично заборонено залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Також пунктом 3.5 наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни поліцейськими ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану» кожного поліцейського в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків зобов`язано терміново здати до чергових частин підрозділів необліковану вогнепальну зброю та боєприпаси до неї.
Пунктом 2.4 наказу ГУНП в Сумській області від 02.02.2021 № 198 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області» поліцейським, як на службі, так і поза службою заборонено порушувати Присягу поліцейського, текст якої закріплений ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», обов`язки поліцейського визначені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, Правилами етичної поведінки поліцейських, посадовими інструкціями та вимоги наказу НПУ від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» ( а.с.63-65).
Крім того, пунктом 3.3 наказу ГУНП в Сумській області від 02.02.2021 № 198 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області» кожного поліцейського в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків зобов`язано не допускати дій, висловлювань і поведінки, які можуть зашкодити репутації та авторитету поліції, викликати негативний громадський резонанс.
В ході судового розгляду справи судом встановлено, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, що виразився у порушенні службової дисципліни, невиконанні обов`язків поліцейського, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, зокрема допустив зберігання необлікованої вогнепальної зброї, перебуваючи у стані сп`яніння передачу її іншим особам, що призвело до її незаконного використання. При цьому обставини вчинення проступку не спростовуються та не заперечуються позивачем.
Відповідно до ч.7,8 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
При цьому, на думку суду, не заслуговують на увагу доводи позивача про протиправність наказів з через невідповідність предмета службового розслідування предмету, викладеному у наказі відповідача №208 від 12.03.2023 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» , а також стислі терміни службового розслідування та відсутність доказів на підтвердження належності зброї до вогнепальної та необлікованої.
Так, як вже зазанчалось, порядок притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності регулюється Дисциплінарним статутом Національної поліції України та наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року N 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Пунктом 3, 4 ст.14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Розділом V Дисциплінарного статуту визначені особливості проведення службового розслідування в перірд дії воєнного стану. Зокрема, ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Відповідно до ч.3 ст.26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
Частиною 6 ст.26 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування.
Відповідно до ч.1 ст.27 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.
Наведеним нормам відповідають і приписи наказу Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року N 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України».
Так, пунктом 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Пунктом 2 цього розділу наведений перелік випадків, за наявності яких призначається службове розслідування, до якого входить наявність даних про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
Відповідно до п.4 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначаються підстава та форма проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).
Пунктом 2 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:
надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;
подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;
ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;
подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;
брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;
користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Відповідно до п.7 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Пунктами 13,14 цього розділу встановлено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні або письмові пояснення (у тому числі з накладанням електронного цифрового підпису) щодо відомих їм відомостей про діяння, яке стало підставою для призначення службового розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Відповідно до п.1,2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Виходячи з викладеного, суд вважає, що в ході службого розслідування відповідачем дотримані наведені норми, зокрема в частині строків проведення службового розслідування з 12.03.2023 по 14.03.2023, оскільки мінімальна тривалість службового розслідування законодавчо не встановлена, також обставини вчинення дисциплінарного проступку дисциплінарною комісією з`ясовані, позивач надав свої письмові пояснення ( а.с.53), обмежень його прав, передбачених пунктом 2 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань, в ході службового розслідування судом також не встановлено. Наказ про призначення службового розслідування ( а.с.49) відповідає вимогам п.4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань та змісту службового розслідування, результати якого викладені у висновку службового розслідування ( а.с. 44-47). При цьому, суд критично ставиться до тверджень позивача про його необізнаність про службове розслідування, оскільки його письмові пояснення свідчать про протилежне, зокрема в частині наявності в помешканні вогнепальної зброї і дотримання наказів МВС стосовно поводження зі зброєю поліцейськими.
Суд вважає, що у висновку, складеному за результатами службового розслідування відображені обставини, які стали підставою для проведення службового розслідування, наведені факти щодо поведінки позивача в частині дотримання ним вимог законодавства України, вимог службової дисципліни та належного виконання своїх обов`язків, а не відтворена фабула кримінального правопорушеня, на що звертає увагу у своїй заяві про зміну підстав позову позивач.
На підставі викладеного, суд вважає, що наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 14.03.2-23 №254 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказ від 15.03.2023 по особовому складу №112 о/с, яким позивача звільнено зі служби в поліції з посади прийняті у відповідності до вимог закону та відповідає критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відтак є правомірними та не підлягають скасуванню, а тому підстави для задоволення позову відсутні.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М. Опімах