Справа № 160/5911/23
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 червня 2023 року Справа № 160/5911/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
27 березня 2023 року представник товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просить:
стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області судові витрати зі сплати судового збору;
стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській судові витрати на професійну правничу допомогу.
В обґрунтування позовної заяви представником позивача зазначено, що товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» через електронний кабінет платника податків отримано рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 26 січня 2023 року №3291, відповідно до якого Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Додатково позивачу було надано Витяг з протоколу №57 від 26 січня 2023 року, з якого стало відомо, що на засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, прийнято рішення про віднесення позивача, як такого, що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.
Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» вважає протиправними дії контролюючого органу, висновки Комісії передчасними та необґрунтованими, а саме рішення таким, що підлягає скасуванню повністю, у зв`язку із чим звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 березня 2023 року для розгляду адміністративної справи №160/5911/23 визначено суддю Олійника В.М.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи раніше визначеного складу суду від 28 березня 2023 року для розгляду заяви про забезпечення позову по №160/5911/23 визначено суддю Олійника В.М.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 березня 2023 року позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» залишено без руху та надано час протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 березня 2023 року, у задоволенні заяви представника товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» про забезпечення адміністративного позову відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2023 року, з урахуванням усунення недоліків позовної заяви, провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
З 01 лютого 2020 року вступила в законну дію постанова Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, якою визначено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядком №1165 передбачено автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3) (п.5 Порядку №1165).
Період здійснення господарської операції (червень - жовтень 2022 року).
- не здійснювало нарахування та виплату доходів працівникам;
- недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції);
- здійснює придбання товарів (послуг) у платника (ів) податку, щодо якого (их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку 1165).
Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет (пункт 8 Порядку 1165).
З урахуванням викладених обставин справи, представник відповідача просив відмовити ТОВ «Л-Лагуз» у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи в їх сукупності, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
Розмір статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» становить 30 000,00 грн.
Керівником товариства є Бочев Іван Ілліч, який у відповідності до статуту займає посаду директора.
Основними видами економічної діяльності ТОВ "Л-Лагуз" за кодом КВЕД є:
- 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами;
- 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту;
- 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами;
- 25.11 Виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій;
- 24.20 Виробництво труб, порожнистих профілів і фітингів зі сталі;
- 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.
01 червня 2022 року товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» (покупець) укладено договір постачання №0106-22/1 з товариством з обмеженою відповідальністю «Факзер» (продавець).
Відповідно до пункту 1.1 договору постачання №0106-22/1, у порядку та на умовах, визначених Договором, продавець зобов`язується передати у власність покупця товар, а покупець у порядку та на умовах, визначених цим договором, зобов`язується прийняти й оплатити товар.
У період з 01 червня 2022 року по 27 вересня 2022 року, товариство з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» придбавало у товариства з обмеженою відповідальністю «Факзер» трубу металеву в асортименті, відповідно до наступних видаткових накладних:
1) №010106 від 01 червня 2022 року на суму 204 619,99 грн.;
2) №020106 від 01 червня 2022 року на суму 209 517,92 грн.;
3) №010306 від 03 червня 2022 року на суму 150 308,11 грн.;
4) №012107 від 21 липня 2022 року на суму 89 799,98 грн.;
5) №010808 від 08 серпня 2022 року на суму 170 042,89 грн.;
6) №011608 від 16 серпня 2022 року на суму 349 272,48 грн.;
7) №021608 від 16 серпня 2022 року на суму 390 724,32 грн.;
8) №012608 від 26 серпня 2022 року на суму 314 611,44 грн.;
9) №020509 від 05 вересня 2022 року на суму 394 753,30 грн.;
10) №030509 від 05 вересня 2022 року на суму 379 462,16 грн.;
11) №010609 від 06 вересня 2022 року на суму 306 250,57 грн.;
12) №011409 від 14 вересня 2022 року на суму 320 834,70 грн.;
13) №011609 від 16 вересня 2022 року на суму 266 878,46 грн.;
14) №011609 від 16 вересня 2022 року на суму 320 281,61 грн.;
Всього за 14 видатковими накладними на суму 3 867 357,93 грн.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
На вимогу зазначеної норми податкового законодавства товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» зареєстровано в ЄРПН наступні податкові накладні:
1) №1 від 01 червня 2022 року, дата реєстрації 15 червня 2022 року;
2) №2 від 02 червня 2022 року, дата реєстрації 16 червня 2022 року;
3) №1 від 03 червня 2022 року, дата реєстрації 29 червня 2022 року;
4) №1 від 21 липня 2022 року, дата реєстрації 28 липня 2022 року;
5) №1 від 08 серпня 2022 року, дата реєстрації 25 серпня 2022 року;
6) №1 від 16 серпня 2022 року, дата реєстрації 30 серпня 2022 року;
7) №2 від 16 серпня 2022 року, дата реєстрації 30 серпня 2022 року;
8) №1 від 26 серпня 2022 року, дата реєстрації 05 вересня 2022 року;
9) №1 від 05 вересня 2022 року, дата реєстрації 15 вересня 2022 року;
10) №2 від 05 вересня 2022 року, дата реєстрації 16 вересня 2022 року;
11) №1 від 06 вересня 2022 року, дата реєстрації 19 вересня 2022 року;
12) №1 від 14 вересня 2022 року, дата реєстрації 27 вересня 2022 року;
13) №1 від 16 вересня 2022 року, дата реєстрації 28 вересня 2022 року;
14) №1 від 27 вересня 2022 року, дата реєстрації 12 жовтня 2022 року.
Судом встановлено, що оплата товару підтверджується платіжними інструкціями від 16 червня 2022 року №106, від 16 червня 2022 року №107, від 01 липня 2022 року №109, від 28 липня 2022 року №114, від 26 серпня 2022 року №127, від 31 серпня 2022 року №128, від 31 серпня 2022 року №129, від 14 вересня 2022 року №135, від 15 вересня 2022 року №138, від 16 вересня 2022 року №139, від 16 вересня 2022 року №141, від 26 вересня 2022 року №145, від 27 вересня 2022 року №147, від 04 жовтня 2022 року №157, від 13 жовтня 2022 року №160.
Якість поставленого товару підтверджується відповідними сертифікатами.
З матеріалів справи вбачається, що товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» було надано всі необхідні документи та пояснення, які підтверджують реальність операцій з ТОВ «Факзер».
Товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» через електронний кабінет платника податків отримало рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 26 січня 2023 року №3291, відповідно до якого Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Підставою відповідності критеріям ризиковості платника податку визначено пунктом 8 Критерії ризиковості платника податку.
24 лютого 2023 року представник позивача звернувся із адвокатським запитом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просив:
- надати інформацію щодо підстав прийняття рішення від 26 січня 2023 року №3291 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості;
- надати копію витягу з протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄПН щодо відповідності позивача критеріям ризиковості.
- ТОВ «Л-Лагуз» здійснює придбання товарів у СГ, по яким прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, а саме: ТОВ «Факзер» на суму ПДВ 698,1 тис. грн., в т.ч. реєстрацію зупинено 53,5 тис. грн., по якому 12 жовтня 2022 року прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості;
- ТОВ «Л-Лагуз» у період здійснення господарської операції за червень жовтень 2022 року за даними податкової звітності протягом 2022 року не здійснювало нарахування та виплат доходів працівникам.
У зв`язку із чим ТОВ «Л-Лагуз» відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, затверджених постановою КМУ від 11.12.2019 №1165.
Додатково до листа-відповіді відповідачем було надано Витяг з протоколу №57 від 26 січня 2023 року засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, відповідно до якого комісія постановила віднести (внести) позивача, як такого, що відповідає пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.
09 березня 2023 року товариством з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» було подано до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області повідомлення про виключення з переліку ризикових платників податку та надання інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості на рішення від 26 січня 2023 року №3291 та додано поясненням та первинні документи, які підтверджують господарські операції з ТОВ «Факзер».
- недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції.
Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» вважає протиправними дії контролюючого органу, висновки Комісії передчасними та необґрунтованими, а самі рішення такими, що підлягає скасуванню повністю, у зв`язку із чим звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з пунктом 74.1 пункту 74.3 статті 74 Податкового кодексу України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним впроваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Так в оскаржуваних рішеннях, зазначено про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника, зокрема, пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, згідно з пунктом 8 додатка 1, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/ДКПП/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції.
Комісія прийняла рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
При цьому, суд зауважує, що відповідачем не зазначено, яких саме документів невистачило відповідачу для прийняття рішення про невідповідність підприємства.
Крім того, будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації ані під час виникнення даних правовідносин, ані під час розгляду судом даної справи, на підставі якої прийнято оскаржувані рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, податковим органом надано не було.
Крім того, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що спірні рішення про визначення товариства таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не створюють для позивача жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього юридичних наслідків.
Додатково, суд звертає увагу, що факт включення контрагентів позивача до переліку ризикових платників податку не може бути самостійною підставою для віднесення і позивача до ризикового платника, оскільки кваліфікуючою ознакою для віднесення суб`єкта до ризикового є саме здійснена ним господарська операція, в якій контрагент є лише одним з складових елементів.
Поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу, позаяк не може апріорі володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.
У постанові від 22.07.2021 року по справі №520/480/20 Верховний Суд зауважив, що саме лише посилання ГУ ДПС про те, що аналіз діяльності платника податків свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження не може свідчити про відповідність рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
У нашому випадку, наслідком прийняття відповідачем спірних рішень та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати свою господарську діяльність.
При цьому, право на оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника визначене в нормі пункту 6 Порядку №1165, за яким у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Право на звернення до суду також передбачене в затвердженій формі рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".
Положеннями пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За таких обставин, зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є належним і ефективним способом захисту порушеного права товариства.
Крім цього, такий спосіб захисту є дотриманням судом гарантій того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
За змістом частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позовних вимог товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» в повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору, суд виходить із наступного.
Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судом встановлено, що позивачем при зверненні до адміністративного суду із позовною заявою сплачено суму судового збору у розмірі 5368,00 грн.
Статтею 132 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено вичерпний перелік видів судових витрат.
Так, згідно з частиною 1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, крім іншого, витрати на професійну правничу допомогу та витрати по підготовці справи до розгляду.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини.
Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Згідно з частинами 1-7 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Аналіз наведених положень процесуального законодавства дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.
На підтвердження наданих послуг адвокатом до суду надано:
- копію ордеру серії АЕ №1188896 від 24 березня 2023 року, який виданий на підставі договору про надання правничої допомоги №245 від 16 лютого 2023 року;
- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на ім`я Соколов Дмитро Ігорович, серія ДП №3073 від 18 травня 2016 року.
З наданих документів не вбачається, які саме дії виконував адвокат при підготовці позовної заяви та супроводження справи, крім того, відсутні документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).
Судом встановлено, що ордер серії АЕ №1188896 від 24 березня 2023 року був виданий на підставі договору про надання правничої допомоги №245 від 16 лютого 2023 року, однак в матеріалах справи не міститься копії вказаного договору.
Відповідно до частини 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.
За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
З матеріалів справи вбачається, що окремої заяви про відшкодування витрат на правову допомогу адвоката від позивача та його представника до закінчення розгляду справи (винесення рішення) не було надано.
Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Л-Лагуз» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.М. Олійник