Справа № 160/17715/22
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
секретаря судового засідання: Бурхович Я.О.,
позивача: ОСОБА_1 ,
представника відповідача: Блохіна О.С.,
08.11.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, у якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за №779к від 26.07.2022 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в частині застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (п. 1 резолютивної частини даного наказу);
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за №726 о/с від 01.08.2022 По особовому складу;
- поновити ОСОБА_1 у Головному управлінні Національної поліції в Дніпропетровській області на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції, з 02.08.2022;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 02.08.2022 по день винесення рішення суду.
В судове засідання, призначене на 24.04.2023 всі сторони з`явилися.
Позивач підтримав заявлені позовні вимоги та просив їх задовольнити повністю.
Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив, просив суд відмовити у задоволенні позову. В судовому засіданні представник відповідача наголосив на тому, що дисциплінарний проступок був вчинений позивачем в період дії комендантської години, що на його думку є негативно характеризуючою ознакою діянь позивача.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, судом встановлено таке.
ОСОБА_1 у серпні 2016 року був прийнятий на службу в Національну поліцію України курсантом Дніпропетровського державного університету внутрішніх справ, з липня 2020 року переміщений на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Новокодацького відділення поліції Дніпровського відділу ГУНП в Дніпропетровській області, з лютого 2021 року переміщений на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
До Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов рапорт начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Олександра Тарана від 11.07.2022, згідно змісту якого о 0.47 год 11.07.2022 до Дніпровського РУП ГУНП надійшло анонімне повідомлення про дорожньо-транспорту пригоду біля буд. №113 по вул. Генерала Волівача, в м. Дніпро. На місці події поліцейськими УПП в Дніпропетровській області було виявлено лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який, керуючи автомобілем «Cherry Tiggo 7», н.з. НОМЕР_2 , не впорався з керуванням та виїхав на узбіччя дороги, в результаті чого допустив зіткнення з деревом. У відношенні лейтенанта поліції ОСОБА_1 працівниками УПП в Дніпропетровській області ДПП було складено протоколи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 (керування транспортними засобами або суднами особами, які перебувають у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції) та ст. 124 КУпАП (порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна).
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Анатолія Щадило №1030 від 11.07.2022 «Про проведення службового розслідування» було призначено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта кримінальної поліції ОСОБА_1 , що мала місце 11.07.2022, а також щодо можливих фактів неналежної організації роботи останнього, що призвело до можливого порушення службової дисципліни.
Заступником начальника УГІ ГУНП в Дніпропетровській області полковника поліції Дмитром Беззубом листом за вих. № 50/2-285 від 11.07.2022 «Про надання матеріалів» було витребувано в УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України копії зібраних матеріалів та адміністративних протоколів за ч. 1 ст. 130 та ст. 124 КУпАП, складених відносно оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 11.07.2022, а також відеозаписи з портативних відеореєстраторів поліцейських УПП в Дніпропетровській області.
Відділом адміністративної практики ДПП УПП в Дніпропетровській області із супровідним листом за вих. №5530/41/19-2022 було надано до УГІ ГУНП в Дніпропетровській області завірені належним чином копії справ про адміністративне правопорушення, складених 11.07.2022 за статтями 124 та ч. ст. 130 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , працівником управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції. Серед наданих матеріалів були наявні копії: протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 066795 від 11.07.2022 (за ч. 1 ст. 130 КУпАП); тестів приладу Drager; акту огляду на стан алкогольного сп`яніння з використання спеціальних технічних засобів, у якому зазначено, що свідки не залучались; рапорту інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП Семена Ланов`юка, у якому йде мова про водія та його огляд на стан алкогольного сп`яніння з використання спеціальних технічних засобів; протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №066796 від 11.07.2022 02:00 год. (за ст. 124 КУпАП); схеми місця ДТП, яка сталась 11.07.2022 о 00 год. 45 хв. на вул. Генерала Волівача м. Дніпро біля с/о №37.
У акті №50/2-295 від 19.07.2022 «Про перегляд відеофайлу «ААБ 066795 130 Вискарка 3607» з портативного відеореєстратора поліцейського УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України зазначено, що дисциплінарною комісією 19.07.2022 в рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 11.07.2022 № 1030, у службовому кабінеті № 254 адміністративної будівлі цього ж управління, що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , у період часу з 09 год. 30 хв. по 10 год. 24 хв., здійснено перегляд відеофайлу «ААБ 066795 130 Вискарка 3607», запис якого був здійснений 11.07.2022 на портативний відеореєстратор інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України старшого лейтенанта поліції Ланов`юк С.А., та зафіксоване наступне:
- з 00 хв. 00 сек. по 02 хв. 00 сек. прибувши на виклик «ДТП з потерпілими» за адресою: АДРЕСА_3 , старший лейтенант поліції ОСОБА_2 виявляє в автомобілі особу, встановлену пізніше, як лейтенант поліції ОСОБА_1 , яка спить на задньому сидінні. Після того, як старший лейтенант поліції ОСОБА_2 привів до тями лейтенанта поліції ОСОБА_1 , з поведінки останнього помітно, що у нього присутні ознаки алкогольного сп`яніння.
- з 03 хв. 30 сек. по 04 хв. 10 сек. під час огляду транспортного засобу, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 виявляє в ньому посвідчення поліцейського лейтенанта поліції ОСОБА_1 та табельну вогнепальну зброю, а саме: пістолет «Макарова», які залишені останнім без нагляду;
- з 16 хв. 54 сек. лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись в кареті швидкої медичної допомоги, питає у оточуючих, про те, де його брат. Однак, на самому початку даного відео, він стверджував, що був з товаришем;
- з 20 хв. 29 сек. по 21 хв. 15 сек. старший лейтенант поліції ОСОБА_2 підходить до карети швидкої медичної допомоги, після чого лейтенант поліції ОСОБА_1 питає у останнього про те, де його брат».
У висновку від 26.07.2022 «Про результати проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також можливих фактів неналежної організації роботи останнього, що призвело до можливого порушення службової дисципліни» зазначено:
«Старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та старшим сержантом поліції ОСОБА_3 було здійснено огляд транспортного засобу, під час якого було виявлено посвідчення поліцейського ДНП № 022965, належне лейтенанту поліції ОСОБА_1 та пістолет «Макарова» серії НОМЕР_3 , котрий знаходився без нагляду та який 27.05.2022 був отриманий лейтенантом поліції ОСОБА_1 .
За даним фактом був опитаний підполковник поліції ОСОБА_4 , який пояснив, що прибувши на місце дорожньо-транспортної пригоди за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 , виявив останнього на пасажирському сидінні з ознаками алкогольного сп`яніння. Останній повідомив про те, що під час того як трапилася дорожньо-транспортна пригода, за кермом був знайомий лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який втік з місця події».
Даним висновком запропоновано:
« 1. Факт порушення службової дисципліни окремими поліцейськими відділення поліції № 3 Дніпровського РУП ГУНП, в тому числі недостатнього контролю за діями підлеглих поліцейських керівництвом цього ж підрозділу, що призвело складання відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 протоколів про адміністративне правопорушення за ст. 124 та ч. 1 ст. 130 КУпАП, вважати таким, що знайшов своє об`єктивне підтвердження та в діях підполковника поліції ОСОБА_4 , майора поліції ОСОБА_5 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , підполковника поліції ОСОБА_7 , майора поліції ОСОБА_8 , підполковника поліції ОСОБА_9 та лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарні проступки вважати встановленими.
У період з 09.07.2022 по 30.07.2022 позивач перебував у стані тимчасової непрацездатності.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за № 726 о/с від 01.08.2022 «По особовому складу», згідно з Законом України «Про Національну поліцію» звільнено за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0151298) оперуповноваженого (за рахунок посади старшого оперуповноваженого) сектору кримінальної поліції відділення поліції № 3 Дніпровського районного управління, з 01.08.2022.
Підставою зазначено наказ ГУНП від 26.07.2022 № 779к.
З наказами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області за №726 о/с від 01.08.2022 «По особовому складу» та №779к від 26.07.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП» ОСОБА_1 ознайомлено 01.08.2022 у день його звільнення.
Зміст спірних правовідносин полягає у тому, що позивач вважає його притягнення до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення, а саме: звільнення зі служби в поліції необґрунтованим, винесеним без відповідних на те правових підстав та таким, що не відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вказана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.
«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.
«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.
Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, враховує, що обсяг судового контролю в адміністративних справах визначено частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), в якій зазначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.
Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.
Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 14.12.2020 у справі №480/1552/19.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі Закон №580-VIII, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №580-VIII, Національна поліція України це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч. 3 ст. 11 Закону).
Згідно ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейського.
Зокрема, поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закон № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Згідно ч. 3 ст. 46 Закону №580-VIII, порядок зберігання і носіння вогнепальної зброї, що знаходиться в розпорядженні поліцейського, перелік вогнепальної зброї та боєприпасів, що використовуються в діяльності поліції, та норми їх належності встановлюються Міністром внутрішніх справ України.
Згідно ст. 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Правила етичної поведінки поліцейського затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179 (далі - Правила етичної поведінки; Правила).
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського.
Частинами 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2).
Так, відповідно до ч. 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Службовою дисципліною, за визначенням статті 1 Дисциплінарного статуту, є дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку є дисциплінарне стягнення.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту).
У свою чергу, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.
При цьому до відповідальності можливо притягнути лише у випадку доведення вчинення дисциплінарного проступку, що повинно бути доведено належними та допустимими доказами.
У свою чергу, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до п. 2 розділу II Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знаку (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів.
Пунктом 4 розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно п. 1 розділу І Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 №70 (далі Інструкція №70) визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі зброя).
Вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах (далі орган поліції), державних установ (далі установа), навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - заклад) (пункт 2 розділу І).
Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 6 розділу І Інструкції №70 поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: 1) знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; 2) забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; 3) отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.
Відповідно до пункту 1 розділу IV Інструкції №70, вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції.
Згідно підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції №70, категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Відповідно до пункту 11 розділу І Інструкції №70, особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає в установленому законодавством порядку.
Згідно пункту 3 розділу IV Інструкції №70, у однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».
У цивільному одязі зброю необхідно носити на спеціальному спорядженні з дотриманням заходів запобігання її випаданню або витягуванню іншими особами (пункт 4 розділу IV Інструкції №70).
Згідно пункту 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.10.2018 №828 (далі Інструкція №828), поліцейський, який отримав табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби для постійного зберігання і носіння, зобов`язаний забезпечити їх збереження та постійно підтримувати в технічно справному стані.
Згідно підпункту 1 пункту 3 розділу VI Інструкції №828 видача на постійне зберігання і носіння поліцейськими озброєння здійснюється табельної вогнепальної зброї та боєприпасів за наявності умов для їх зберігання за місцем проживання поліцейських та після складання ними заліків щодо передбачених чинним законодавством вимог до порядку зберігання, носіння, використання і застосування зброї, заходів безпеки під час поводження з нею та матеріальної частини зброї;
Пунктом 5 цього ж розділу Інструкції №828 зазначено, що належні умови зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів передбачають наявність за місцем постійного проживання поліцейського прикріпленого до стіни або підлоги металевого ящика із внутрішнім замком, який виключав би можливість доступу сторонніх осіб до зброї, боєприпасів та спеціальних засобів.
Таким чином, у неробочій час поліцейський зобов`язаний зберігати видану йому на постійне носіння вогнепальну табельну зброю та боєприпаси до неї за місцем постійного проживання у прикріпленому до стіни або підлоги металевому ящику із внутрішнім замком, який виключає можливість доступу до озброєння інших осіб.
Також, згідно п. 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, ці Правила з поширюються па всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного ліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Відповідно до вимог абзаців 2-3 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Пунктом 3 розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
На місце дорожньо-транспортної пригоди було направлено екіпаж УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України «Легіон-430» у складі: інспектора взводу №2 роти №4 батальйону №2 УПП в Дніпропетровській області ДПП НП України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , та поліцейського взводу №2 роти №4 батальйону ПП в Луганській області старшого сержанта поліції Паца Михайла Миколайовича, які, прибувши на місце пригоди виявили автомобіль «Cherry Tiggo 7», н.з. НОМЕР_2 з механічними пошкодженнями та водія даного автомобіля, пізніше встановленого, як оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , котрий спав на задньому сидінні.
Після того, як старший лейтенант поліції ОСОБА_2 розбудив лейтенанта поліції ОСОБА_1 , з поведінки останнього було помітно, що у нього присутні ознаки алкогольного сп`яніння, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови та порушення координації рухів. На питання старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 : «Що трапилося ?», лейтенант поліції ОСОБА_1 відповів, що сидить з товаришем, але крім нього в автомобілі більше нікого не було, а в подальшому задавав питання оточуючим про те, де знаходиться його брат, який, начебто був з ним під час того, як трапилася дорожньо-транспортна пригода.
Старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та старшим сержантом поліції ОСОБА_3 було здійснено огляд транспортного засобу, під час якого, було виявлено посвідчення поліцейського ДНП №022965, належне лейтенанту поліції ОСОБА_1 та пістолет «Макарова» серії НОМЕР_3 , котрий знаходився без нагляду та який 27.05.2022 був отриманий лейтенантом поліції ОСОБА_1 разом з двома магазинами та шістнадцятьма патронами на постійне зберігання.
Надалі лікарями ШМД була надана медична допомога лейтенанту поліції ОСОБА_1 та в подальшому останній від госпіталізації відмовився.
В ході спілкування з працівниками поліції, лейтенант поліції ОСОБА_1 поводив себе зверхньо, недотримувався субординації з колегами, погрожував нанесенням тілесних ушкоджень та використовував ненормативну лексику.
О 02 год 00 хв старшим лейтенантом поліції Ланов`юком С.А. відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 , за порушення п. 12.1 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2001 №1306 (не вибрав безпечної швидкості руху, не врахував дорожньої обстановки та здійснив наїзд на перешкоду, а саме: дерево, внаслідок чого автомобіль отримав механічні пошкодження), було складено схему дорожньо-транспортної пригоди та протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №066796, за ст. 124 КУпАП, від ознайомлення з яким лейтенант поліції ОСОБА_1 відмовився.
Надалі, у зв`язку з виявленими раніше ознаками алкогольного сп`яніння у лейтенанта поліції ОСОБА_1 , йому, у встановленому законом порядку, було запропоновано пройти огляд з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння за допомогою приладу «Drager Alcotest», на що останній погодився. Результат огляду на стан алкогольного сп`яніння 2,44‰.
У зв`язку з чим, о 03 год 20 хв старшим лейтенантом поліції Ланов`юком С.А. відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №066795 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, з яким останній відмовився ознайомлюватися, брати його копію та долучати до нього письмові пояснення, а також відмовився від отримання тимчасового дозволу на право керування транспортним засобом серії НОМЕР_4 .
Зазначена інформація стала підставою для складання начальником УГІ ГУНП в Дніпропетровській області полковником поліції ОСОБА_10 мотивованого рапорту щодо призначення службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни поліцейським ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП, що призвело до надзвичайної події складання адміністративних протоколів за ч. 1 ст. 130 та ст. 124 КУпАП відносно оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 11.07.2022.
У результаті зазначеного наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 11.07.2022 №1030 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , що мала місце 11.07.2022, а також щодо можливих фактів неналежної організації роботи останнього, що призвело до можливого порушення службової дисципліни.
Викладене вище стало підставою для призначення службового розслідування.
Суд констатує, що наведена підстава призначення службового розслідування відповідає вимогам ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту, якими передбачено підстави для призначення службового розслідування.
Відтак, наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 11.07.2022 №1030 «Про організацію проведення службового розслідування», відповідно до вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та ст. 170 Закону України «Про Національну поліцію», призначено за наведеним вище фактом службове розслідування.
Так, пунктом 2 цього наказу проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії у складі: голова дисциплінарної комісії начальник УГІ ГУНП полковник поліції О.Таран, члени дисциплінарної комісії заступник начальника управління начальник ВСР УГІ ГУНП підполковник поліції Д.Беззуб, інспектор ВСР УГІ ГУНП капітан поліції В.Тур, інспектор ВП УГІ ГУНП капітан поліції В.Висилашко, старший уповноважений ОМВ УКР ГУНП майор поліції О.Кононенко та заступник начальника СКЗ Дніпровського РУП ГУНП капітан поліції В.Бочаров.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ст. 15 Дисциплінарного статуту).
Згідно ст. 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
Суд відзначає, що в ході розгляду справи не встановив порушення відповідачем порядку та строків проведення службового розслідування.
Даючи правову оцінку доводам позивача стосовно протиправності винесення спірних наказів в частині звільнення позивача зі служби в поліції, суд зазначає таке.
Зі змісту наведених вище правових норм слідує, що не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Відповідно до висновку про результати службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , а також можливих фактів неналежної організації роботи останнього, що призвело до можливого порушення службової дисципліни затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області генералом поліції третього рангу Анатолієм Щадило 26.07.2022 (надалі - висновок службового розслідування, висновок) встановлено, зокрема, що старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 , за порушення п. 12.1 Правил дорожнього руху, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2001 №1306 (не вибрав безпечної швидкості руху, не врахував дорожньої обстановки та здійснив наїзд на перешкоду, а саме: дерево, внаслідок чого автомобіль отримав механічні пошкодження), було складено схему дорожньо-транспортної пригоди та протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №066796, за ст. 124 КУпАП, та протокол про адміністративне правопорушення серії ААБ №066795 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.
У протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ №066795 від 11.07.2022, складеному відносно лейтенанта поліції Вискарки Д.С., зазначено, що 11.07.2022 о 00 год 45 хв у м. Дніпро, Новокодацький р-н, вул. Генерала Волівача водій ОСОБА_1 керував авто Cherry Tiggo 7, н.з. НОМЕР_2 в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння проводився за допомогою приладу «Драгер», прилад 6820ARHK0488, тест 1573, проба позитивна 2,44‰, чим порушив вимоги п. 2.9а Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП.
У протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ №066796 від 11.07.2022, складеному відносно лейтенанта поліції Вискарки Д.С., зазначено, що 11.07.2022 о 00 год 45 хв у м. Дніпро, Новокодацький р-н, вул. Генерала Волівача водій ОСОБА_1 керуючи авто Cherry Tiggo 7, н.з. НОМЕР_2 не вибрав безпечної швидкості руху, не врахував дорожньої обстановки та здійснив наїзд на перешкоду, а саме: дерево, внаслідок ДТП авто отримано механічні пошкодження, чим порушив вимоги п. 12.1 Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.
Опитані поліцейськими під час складання відносно лейтенанта поліції Вискарки Д.С. адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130, ст. 124 КУпАП громадяни пояснили наступне.
Також, за даним фактом був опитаний підполковник поліції ОСОБА_4 , який пояснив, що прибувши на місце дорожньо-транспортної пригоди за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 , виявив останнього на пасажирському сидінні з ознаками алкогольного сп`яніння. Останній повідомив про те, що під час того як трапилася дорожньо-транспортна пригода, за кермом був знайомий лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який втік з місця події.
Вищевикладені обставини підтверджуються наступними матеріалами службового розслідування: протоколом про адміністративне правопорушення серії ААБ №066796 та серії ААБ №066795, актом огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів від 11.07.2022, відеофайлом «ААБ 066795 130 Вискарка 3607» (акт від 19.07.2022 №50/2-295), письмовими поясненнями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , а також поліцейських патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та старшого сержанта поліції ОСОБА_3 .
У той же час, позиція позивача у цій справі полягає у тому, що він не згідний з висновком службового розслідування, заперечує факт перебування за кермом автомобіля Cherry Tiggo 7, н.з. НОМЕР_2 , однак не заперечує факту перебування його у стані алкогольного сп`яніння.
Аналізуючи наведене вище, суд доходить висновку, що матеріалами службового розслідування не встановлено факту перебування позивача за кермом автомобіля Cherry Tiggo 7, н.з. НОМЕР_2 , під час скоєння дорожньо-транспортної пригоди, проте, й не встановлено протилежного.
Факти, які стали підставою для службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача підтверджуються постановою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.10.2022 у справі №205/4548/22, провадження №3/205/2368/22, закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130, 124 КУпАП на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення з посиланням на наступне: «Як вбачається з оптичного диску в о 00:45 хв., ОСОБА_1 не керував транспортним засобом, а знаходився на задньому ряду сидіння. З наданого до протоколу відеозапису вбачається, що працівники поліції в присутності свідків пропонують ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння в момент, коли він знаходився поруч на задньому ряду сидіння, при цьому, момент зупинки автомобіля, та особу, що керувала ним, на відеозаписів не зафіксовано, та до матеріалів справи не долучено».
Разом з тим, суд зазначає, що у межах розгляду цієї справи не досліджується питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення адміністративного правопорушення, а надається правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним саме дисциплінарного проступку та, відповідно, оцінка обґрунтованості та законності висновків відповідача про порушення позивачем службової дисципліни, що має наслідком застосування дисциплінарного стягнення.
При цьому наявність факту притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність такого факту не спростовує можливості притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності за наявності відповідних підстав.
У спірних правовідносинах дисциплінарне стягнення до позивача було застосоване за поведінку, що є несумісною з проходженням служби в поліції та не відповідає званню працівника поліції, а не за вчинення адміністративного правопорушення.
Верховний Суд у постанові від 10.07.2019 у справі №802/1150/17-а звернув увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Підстави для звільнення зі службі в поліції, як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Щодо останньої, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Разом з тим, з матеріалів службового розслідування вбачається, що з метою встановлення обставин та причин, що призвели до надзвичайної події за участю лейтенанта поліції Вискарки Д.С. 11.07.2022, а саме: складання відносно останнього протоколів про адміністративне правопорушення за ст. 124 га ч. 1 ст. 130 КУпАП, поліцейськими УГІ ГУНП було здійснено перевірку службової діяльності останнього.
Опитаний за вказаним фактом лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що ним дійсно у встановлені терміни не були виконані доручення слідчих і дізнавачів ВП та СУ ГУНП в Дніпропетровській області.
Також, встановлено факти безпідставного списання до справи відділення поліції, матеріалів ЄО з ознаками вчинення кримінального правопорушення.
Поряд з цим, встановлено факти порушення поліцейськими службової дисципліни.
Так, 08.06.2022 до ВП надійшов лист начальника оперативного відділу Державної установи «Синельниківська виправна колонія №94» Міністерства юстиції України підполковника внутрішньої служби Федіка Є., щодо необхідності здійснення перевірки відносно ОСОБА_19 , 1983 р. н., мешкає по АДРЕСА_4 , яка можливо причетна до вчинення кримінального правопорушення та незалежно від результатів проведення перевірки проінформувати Синельниківську ВК №94 (вх. ВП №3 Дніпровського РУП від 08.06.2022 №984).
У свою чергу, керівництвом ВП №3 Дніпровського РУП 08.06.2022 вказаний лист було доручено для розгляду у порядку Закону України «Про звернення громадян» лейтенанту поліції ОСОБА_1 .
При цьому, лейтенант поліції ОСОБА_1 , у порушення вимог статей 7, 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян», повно, об`єктивно та всебічно доручений йому на виконання матеріал не розглянув, керівництво ВП про результати перевірки не проінформував, відповідний висновок або довідку не склав.
Крім того, лейтенант поліції Вискарка Д.С., у порушення вимог абзацу 6 статті 19 Закону України «Про звернення громадян» письмово не повідомив начальника оперативного відділу Державної установи «Синельниківської виправної колонії № 94» Міністерства юстиції України підполковника внутрішньої служби Федіка Є. про результати перевірки його звернення і суть прийнятого рішення.
Також, 31.01.2022 до ВП надійшли ухвали Бабушкінського районного суду №932/1015/21 та Ленінського районного суду м. Дніпропетровська №205/493/21 про здійснення примусового приводу в судове засідання на 09 та 15.02.2022 ОСОБА_20 і ОСОБА_21 , відповідно (вх. ВП №3 Дніпровського РУП №33прив та 40прив).
У свою чергу, керівництвом ВП виконання зазначених приводів доручено лейтенанту поліції Вискарці Д.С., який у порушення вимог статей 140 та 143 КПК України примусове супроводження ОСОБА_20 та ОСОБА_21 до судового засідання в Бабушкінському та Ленінському районних судах не виконав та зазначені приводи з письмовим поясненням причин їх невиконання до зазначених судів не повернув.
Також, слід зазначити, що 25.05.2022 за вих. №83 каналами електронної пошти була направлена службова телеграма про необхідність ознайомлення особового складу відділень поліції Дніпровського РУП ГУНП з вимогами службової телеграми ГУНП від 23.05.2022 №1924/103/01-2022, щодо дотримання службової дисципліни поліцейськими, з якими був ознайомлений особовий склад відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП.
Відповідачем у відзиві на позовну заяву підтверджено, що після виявлених недоліків у службовій діяльності лейтенанта поліції ОСОБА_1 , керівництвом відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП вживались всі можливі заходи задля усунення вищезазначених недоліків та які були усунені у найкоротший термін.
Судом також встановлено, що у зв`язку з запровадженням воєнного стану в Україні, з метою відсічі збройної агресії проти України, на підставі наказу ГУНП від 24.02.2022 №454, усім поліцейським структірних та відокремлених підрозділів ГУНП було видано вогнепальну зброю та боєприпаси, зокрема, й лейтенанту поліції ОСОБА_1 27.05.2022, що підтверджено відомостями видачі вогнепальної зброї та боєприпасів ВП №3 Дніпровського РУП ГУНП, які містяться в матеріалах справи.
Відповідно до пункту 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом МВС України від 11.10.2018 року № 828, поліцейський, який отримав табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби для постійного зберігання і носіння, зобов`язаний забезпечити їх збереження та постійно підтримувати в технічно справному стані.
Відповідно до підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, поліцейському, за яким закріплена вогнепальна зброя, категорично заборонено залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Доводи позивача про те, що дії, вчинені старшим лейтенантом поліції Ланов`юком не є оглядом транспортного засобу, як заходу забезпечення провадження в справах про адміністративні правопорушення не спростовують встановлений матеріалами службового розслідування факт залишення ОСОБА_1 виданої йому вогнепальної зброї, а саме: пістолета Макарова серії ЄШ № 2095, 1963 р.в. зі спорядженим магазином без нагляду та факт вільного доступу до вказаної зброї сторонніх осіб.
За таких обставин, суд наголошує, що аналіз зібраних та досліджених судом доказів повністю підтверджує правильність висновків службового розслідування та факт порушення позивачем службової дисципліни внаслідок невиконання визначених законом обов`язків поліцейського та недотримання позивачем професійно-етичних норм поведінки поліцейських, що призвело до вчинку, який дискредитує звання поліцейського.
Прийнята позивачем при вступі на службу в поліції присяга відповідно до статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає взяття на себе обов`язків поваги та охорони прав і свобод людини, честі держави, несення високого звання поліцейського з гідністю та сумлінного виконання своїх службових обов`язків.
Варто також зазначити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги поліцейського. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання поліцейського. Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Наведене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21.09.2018 у справі №824/227/17-а, від 08.08.2019 у справі №824/1015/16-а з подібних правовідносин.
Тобто, поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісними із подальшим проходженням служби.
Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.
Крім того з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.
Проступком, який ганьбить честь і гідність, порочить поліцейського та підриває авторитет Національної поліції України, є дія чи бездіяльність, яка за своїм характером несумісна з високим званням поліцейського і робить неможливим виконання ним своїх службових обов`язків, грубе порушення загальноприйнятих норм і правил поведінки, що принижує авторитет державної служби Національної поліції.
Разом з тим, суд відзначає, що позивач, ураховуючи наявне в нього звання та посаду, яку він обіймав, повинен був усвідомлювати значення своїх дій, знати та неухильно виконувати законодавчі приписи не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті, діючи таким чином, щоб виключити будь-які сумніви у стороннього спостерігача у протиправності своєї поведінки та щоб запобігти підриву авторитету органів поліції. Таке, в свою чергу, переконує суд у правильності висновків службового розслідування.
Вищенаведені фактичні обставини справи, які були встановлені судом під час розгляду справи, підтверджені належними доказами, які були досліджені та долучені до матеріалів справи, свідчать про те, що позивачем у справі допущено грубе порушення службової дисципліни.
При цьому суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського Суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Частинами 1 та 9 ст. 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.
Повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.
Отже, обрання виду стягнення є дискреційним повноваженням роботодавця, однак така дискреція має бути обґрунтованою.
На переконання суду, відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.
Наведене свідчить, що при виданні спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідачем було враховано характер та обставини вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки, особа порушника, ступінь вини, попередня поведінка поліцейського, а також тривалість служби та рівень знань про порядок служби.
Щодо доводів позивача про порушення процедури проведення службового розслідування, варто зазначити, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.
Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому, суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у Національній поліції є співмірним до вчиненого проступку.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, у даному випадку було належним чином доведено представником Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області при розгляді цієї справи.
Це означає, що спірні накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №779к від 26.07.2022 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції №3 Дніпровського районного управління поліції ГУНП» в частині застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції №3 Дніпровського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (п. 1 резолютивної частини даного наказу), та №726 о/с від 01.08.2022 «По особовому складу» відповідають вимогам законодавства і підстави для визнання їх протиправними та скасування, відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби, відтак, підстави для їх задоволення також відсутні.
Оцінивши наявні у справі докази, наведені аргументи учасників справи, суд констатує, що позов є не обґрунтованим, а тому, у його задоволенні необхідно відмовити повністю.
Оскільки позивач є звільненим від сплати судового збору, то підстави для вирішення питання щодо судових витрат відсутні.
Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-77, 90, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 24.04.2023.

Суддя О.В. Царікова