Справа № 160/16616/22
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
за участі секретаря судового засідання Зонової Л.В.
представника позивача Афоніна О.В.
представника відповідача Дерець Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Бромфапром» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.11.2022 року прийнято до свого провадження справу № 160/6410/23 та згідно ч.2 ст.257 КАС України ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
23 лютого 2023 року через систему «Електронний суд» від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, за змістом якого він не погоджується з заявленими позовними вимогами, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню та зазначає, що ТОВ БРОМФАПРОМ 21.09.2022 подано до митного оформлення ЕМД типу ІМ 40ДЕ №UА110130/2022/016285 на товар відходи, обрізки та скрап із пластмас (полімерів пропілену) Klasa А, такого що був у користуванні. Відходи поліпропіленової плівки, що використовується в упаковці, не містить домішків харчових відходів та шкідливих відходів; відходи поліпропіленової тари, що заготовлюються на підприємствах, де з`являється виробничий брак в процесі виробництва поліпропіленової. Виробник RеWаstе A.G. Sроlка z.о.о.
Товар задекларовано за кодом 39159011 УКТЗЕД (назва товарної підкатегорії: (ставка ввізного мита 2%.
За поданою ЕМД типу ІМ 40ДЕ №UА110130/2022/016285 автоматизованою системою
управління ризиками згенеровано обов`язкові форми митного контролю, серед яких в тому числі і за кодом 107-2 контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.
З метою виконання обов`язкових митних формальностей посадовою особою
підрозділу митного оформлення було направлено декларанту електронне повідомлення про необхідність надання позивачем заявки про перевезення вантажу, що є невід`ємною частиною договорів про перевезення вантажу № 1422 від 20.01.2022 п.2.1 та договору № 1643 від 09.09-2022 п.2.1, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку його копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналу та документів, які підтверджують відомості, щодо характеристик товарів зазначених у гр. 31 ЕМД.
Посадовою особою митниці проведено митний огляд товару, яким встановлено, що у вантажному відділенні автомобіля знаходяться великі тюки з поліпропіленовими мішками (біг-бегами), які мають ознаки використання. Також
вказані мішки мають брудні плями, потертості, дірки, подряпини. Здійснено фотографування.
Для вирішення спірного питання класифікації товарів було відібрано проби та зразки товару та з відповідним запитом направлено на дослідження до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби.
Відповідач також вказує, що наданий до митного оформлення 21.09.2022 року товар за результатами проведеного митного огляду, фотографування та висновків експерта не є відходами, обрізками та скрапом, а за своїми характеристиками є готовим виробом. За висновком експерта товар визначений як забруднені контейнери (біг-беги) великої місткості, що мають пристосування для захоплення (підіймання) по чотирьох кутах та оснащені отворами зверху і знизу для полегшення навантаження і розвантаження. Контейнери (біг-беги) мають сліди використання та отвори по поверхні у вигляді розрізів. Виготовлені із тканини з поліпропіленових стрічкових ниток.
01 березня 2023 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що згідно отриманої від Державної митної служби України у відповідь на адвокатський запит від 03.02.23 інформації, неможливо встановити дату та час внесення до гр. 8 Примітки/обґрунтування переліку митних формальностей за МД UA110130/2022/016285 речення Рішення прийнято начальником митного поста.
Вказану інформацію для підготовки відповіді на адвокатський запит надала Дніпровська митниця листом від 17.02.23.
Вказане твердження для будь-якого стороннього спостерігача є очевидною маніпуляцією, з огляду на загальновідомі принципи дії сучасних електронних баз даних, в яких зберігаються відомості про дату та час вчинення будь-якої зміни.
Пояснення ОСОБА_2 підтверджують відсутність письмового рішення керівника митного органу або його заступника про відібрання проб (зразків) товару.
06 квітня 2023 року від позивача надійшли пояснення, у яких зазначено, що надана відповідачем доповідна записка ОСОБА_2 не відповідає критеріям належності, допустимості та достовірності доказів за приписами ст.ст. 73-75 КАС України.
Доповідна записка, яка відноситься за функціональним призначенням до інформаційно-аналітичного документу, не відповідає вимогам п.п. 21, 22, 175 Інструкції з діловодства у ДМСУ та її територіальних органах (затверджена наказом ДМСУ від 29.06.21 № 470), адже не містить дати та реєстраційного індексу документу, які є обов`язковими реквізитами доповідної записки, через що неможливо встановити фактичну дату її створення.
Додатком № 16 до Інструкції з діловодства у ДМСУ та її територіальних органах доповідні записки не віднесені до документів, що не підлягають реєстрації службою діловодства митних органів.
Позивач також вказує, що викладена в доповідній записці інформація прямо підтверджує порушення приписів ч. 2 ст. 356 МК України, оскільки згідно розділу «Суть питання» ОСОБА_5 спочатку було самостійно згенеровано за митною декларацією обов`язкову форму контролю під кодом 905-3 «Взяття проб (зразків) товарів...», а вже після цього нібито складено доповідну записку.
Згідно доданого до відзиву митниці Переліку митних формальностей за ВМД № UA110130/2022/016285, 21.09.22 в 17 год 17 хв ОСОБА_5 самостійно доповнено митну формальність під кодом 905-3 на підставі листа від 07.02.2022 р. № 08-2/24-01/7/984.
Таким чином, рішення про відбір проб та зразків товару позивача прийняте в 17 год 17 хв 21.09.2022 саме ОСОБА_5 , яка не є керівником митного органу або його заступником, і це рішення мало наслідком його обов`язкове виконання незалежно від подальших дій керівника митного органу або його заступника.
17 травня 2023 року через систему «Електронний суд» від відповідача надійшли додаткові пояснення, у яких зазначено, що за змістом положень п. 172 Інструкції з діловодства у Державній митній службі України та її територіальних органах, затвердженої наказом Державної митної служби України від 29 червня 2021 року № 470 посадові особи Держмитслужби та її територіальних органів у своїй діяльності використовують доповідні та службові записки.
Доповідна записка відповідно до п.173 Інструкції це службовий інформаційно-аналітичний документ підготовлений самостійним структурним підрозділом Держмитслужби (територіального органу Держмитслужби) та адресований керівництву. Цей документ, в якому порушуються певні проблеми, викладаються пропозиції та який не містить вказівки на виконання певних завдань.
Службова записка відповідно до п.176 Інструкції є різновидом доповідної записки й листування між структурними підрозділами митниці з питань матеріально-технічного, інформаційного, організаційного та господарського забезпечення.
Як вбачається з обставин справи наданий у якості доказу документ був підготовлений посадовою особою митного посту за результатами здійснення митного огляду товарів.
Вимоги Інструкції не стосуються документів, створених в межах одного структурного підрозділу.
Жодним нормативно-правовим актом не визначено форму рішення керівника митного органу про відбір проб та зразків товарів.
Тож, таким рішенням, з урахуванням електронної форми декларування, на думку митниці, є додавання відповідної митної формальності до переліку форм контролю.
Відповідач також вказує, що за результатами проведення митного огляду товару начальником митного поста прийнято рішення про відбір проб та зразків товарів, про що внесено відповідний запис до переліку митних формальностей, що здійснюються за цією декларацією.
Це рішення було вмотивоване наступним: 3.1.3. Опис та назва у декларації повністю відповідають найменуванню товарного угрупування УКТЗЕД, проте конкретні характеристики товару, на підставі яких товар відноситься до даного коду не підтверджено документами, які подані до митного оформлення; 3..1.5. опис та назва повністю відповідають найменуванню товарного угрупування УКТЗЕД без зазначення конкретних характеристик товарів, необхідне вжиття додаткових заходів митного контролю (905-3).
Надана доповідна записка є додатковим документом на підтвердження правомірності дій митниці щодо відбору проб та зразків товарів, який також містить обґрунтування необхідності такої форми контролю.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив позов задовольнити.
Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечувала та просила відмовити у його задоволенні.
У судовому засіданні також було досліджено речові докази зразки продукції (товару), які були предметом розмитнення за ЕМД № UA110130/2022/016285.
Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бромфапром» зареєстровано 05.06.2015 року.
Види діяльності позивача: основний 38.32 Відновлення відсортованих відходів; інші: 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.76 Оптова торгівля іншими проміжними продуктами; 46.77 Оптова торгівля відходами та брухтом; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 52.10 Складське господарство; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна; 70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування; 71.12 Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах; 72.19 Дослідження й експериментальні розробки у сфері інших природничих і технічних наук; 38.11 Збирання безпечних відходів; 38.21 Оброблення та видалення безпечних відходів; 22.21 Виробництво плит, листів, труб і профілів із пластмас; 22.22 Виробництво тари з пластмас; 22.29 Виробництво інших виробів із пластмас; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 52.29 Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 77.33 Надання в оренду офісних машин і устаткування, у тому числі комп`ютерів; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 21.09.2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю Бромфапром подано до Дніпровської митниці для митного оформлення електронну митну декларацію № UA110130/2022/016285 щодо товару: відходи, обрізки та скрап із пластмас (полімерів пропілену) Klasa А, такого що був у користуванні. Відходи поліпропіленової плівки, що використовується в упаковці, не містить домішків харчових відходів та шкідливих відходів; відходи поліпропіленової тари, що заготовлюються на підприємствах, де з`являється виробничий брак в процесі виробництва поліпропіленової. Виробник RеWаstе A.G. Sроlка z.о.о..
Відповідно до наявних документів, декларантом був заявлений код УКТЗЕД товару 39159011 УКТЗЕД (графа 33 митної декларації).
До пакету документів, наданого відповідачу для митного оформлення товару, позивачем серед іншого було подано сертифікат походження товару форми EUR.1 від 15.09.2022 року № PL/MF/AS0560417 та митну декларацію країни відправлення від 15.09.2022 р. № 22PL402010E1602270, в яких містяться відомості про те, що імпортуємий позивачем товар класифікується на території Європейського Союзу за кодом, заявленим позивачем у митній декларації № UA110130/2022/016285.
За поданою ЕМД типу ІМ 40ДЕ №UA110130/2022/016285 автоматизованою системою аналізу та управління ризиками зґенеровано форми митного контролю, серед яких з тому числі і за кодом 107-2 контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.
В процесі оброблення поданої митної декларації відповідач здійснив наступні дії та направив позивачу наступні повідомлення.
Посадовою особою підрозділу митного оформлення було направлено декларанту електронне повідомлення наступного змісту: "На підставі результатів спрацювання автоматизованої системи управління ризиками (системи управління ризиками), для виконання митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи за МД:
- надати заявку про перевезення вантажу, що є невід`ємною частиною договорів про перевезення вантажу № 1422 від 20.01.2022 п.2.1 та договору № 1643 від 09.09-2022 п.2.1, зазначених у митній декларації, або засвідчених в установленому порядку його копій, якщо законодавством не передбачено подання оригіналу;
- надати документи, які підтверджують відомості, щодо характеристик товарів, зазначених у гр. 31 ЕМД.
Крім того, посадовою особою митниці проведено митний огляд товару та здійснено фотографування.
22 вересня 2022 року відповідачем, за участю представника ТОВ «Бромфапром», був здійснений відбір проб і зразків товарів та оформлений акт № UA110130/2-22/016285 «Про взяття проб і зразків товарів від 22.09.2022 року.
Дніпровською митницею направлено до начальника Дніпровського відділу з питань експертизи та досліджень Держмитслужби України запит «Про проведення дослідження (аналізу, експертизи)» від 22.09.2022 року № 7.5-28-06-61/73, у якому зазначено мету подання запиту: визначення характеристик товару визначальних для класифікації.
Завдання для дослідження (аналізу, експертизи):
1. Провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису
товару у графі 31 ВМД.
2. Визначити зовнішній вигляд, фізичні характеристики.
3. Визначити матеріал виготовлення.
4. Чи має товар ознаки відходів, обрізків тощо із пластмас.
5. Чи являє собою товар мішки та пакети пакувальні.
Кількість проб (зразків) товару(ів) в одиницях виміру: 2 х 0,5 кг;
Проби (зразки) упаковані в 2 - у формі мішків;
Упаковки опломбовані (опечатані) 2 х 110/071;
Проби (зразки) взяті на підставі: акта про взяття проб (зразків) товарів від 22.09.2022 року № UA110130/2-22/016285.
Підстави для направлення запиту: Спрацювання СУР форма митного контролю № 905-3, ч.1, 2 ст. 356 МКУ.
Надаючи оцінку встановленим по справі обставинам, суд доходить наступних висновків.
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що пов`язані із справлянням митних платежів регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Митний кодекс України встановлює порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правила її декларування, а також регулює правовідносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України.
Відповідно до ч. 1 ст. 67 Митного кодексу України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
Згідно із ч. 2 ст. 67 Митного кодексу України в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Частиною 3 ст. 67 Митного кодексу України встановлено, що для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Відповідно до ч. 4 ст. 67 Митного кодексу України структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Згідно з ч. 1 ст. 68 Митного кодексу України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Частиною 1 ст. 69 Митного кодексу України визначено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД (ч. 2 ст. 69 МК України України).
Відповідно до ч. 3 ст. 69 Митного кодексу України на вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
Згідно із ч. 4 ст. 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.
Положеннями ч. 5 ст. 69 Митного кодексу України визначено, що для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Частиною 6 ст. 69 Митного кодексу України передбачено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.
Відповідно до ч. 7 ст. 69 Митного кодексу України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер. (ч. 8 ст. 69 Митного кодексу України).
Відповідно до Указу Президента України "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів" від 17.05.2002 № 466/2002 (далі - Указ № 466) Україна приєдналась до вказаної системи.
Згідно з п. "а" ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14.06.1983, що є частиною національного законодавства України, кожна Договірна Сторона Конвенції зобов`язується, за виключенням випадків застосування положень (а) даного параграфу, що її митно-статистичні номенклатури будуть знаходиться відповідно до Гармонізованої системи з моменту набуття чинності даної Конвенції по відношенню до цієї Сторони. Тим самим вона зобов`язується по відношенню до своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури: використовувати всі товарні позиції і субпозиції Гармонізованої системи, а також цифрові коди, що відносяться до них, без будь-яких доповнень або змін; застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також всі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати об`єм розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи; дотримуватись порядку кодування, прийнятий в Гармонізованій системі.
Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 (далі - Порядок № 428).
Так, у відповідності до п. 3 Порядку № 428 УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).
Згідно із п. 6 Порядку № 428 пропозиції щодо внесення змін до УКТЗЕД у зв`язку із змінами, що вносяться Всесвітньою митною організацією до Гармонізованої системи, а також Європейським Союзом до Комбінованої номенклатури, надсилаються Держмитслужбою до Мінфіну для їх опрацювання та подання Мінекономіки з метою врахування під час підготовки пропозицій щодо внесення змін до Митного тарифу України.
Відповідно до п. 12 Порядку № 428 пояснення до УКТЗЕД розробляються та затверджуються Держмитслужбою з урахуванням змін, які вносяться Всесвітньою митною організацією до пояснень до Гармонізованої системи та Європейським Союзом до пояснень до Комбінованої номенклатури. У разі потреби Держмитслужба розробляє пояснення до кодів товарів, що деталізовані на національному рівні.
Такі Пояснення до УКТЗЕД затверджені наказом Державною митною службою України від 14.07.2020 № 256.
Пунктом 4 розділу І Порядку № 650 передбачено, що згідно з цим Порядком ВМП серед іншого здійснює: контроль правильності класифікації задекларованих або оформлених товарів; проводить контрольні заходи щодо класифікаційної роботи в ПМО, на митних постах, включаючи вибіркові перевірки оформлених митних декларацій; приймає Рішення у складних випадках, визначених ст. 69 Кодексу, за запитами ПМО.
Відповідно до п.1 розділу III Порядку № 650 декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТЗЕД при їх декларуванні відповідно до ст. 69 Кодексу.
Пунктом 2 розділу III Порядку № 650 визначено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.
Згідно з положеннями п. 3 розділу III Порядку № 650 рішення приймається за результатами класифікації товарів згідно з УКТЗЕД у разі необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей.
У разі коли посадові особи ВМП направлені для виконання службових обов`язків до ПМО чи митного поста, рішення щодо складного випадку класифікації товару приймається такими посадовими особами без підготовки запиту до ВМП.
У разі самостійного виявлення ВМП порушення правил класифікації товарів під час проведення контролю правильності класифікації товарів, задекларованих у митних деклараціях, поданих до митного оформлення, ВМП вноситься відмітка за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) про прийняття до виконання відповідної митної формальності щодо проведення контролю правильності класифікації товарів та в разі потреби прийняття рішення.
Відповідно до п. 4 розділу III Порядку № 650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами ст. 257 Кодексу; відомостей про товар та коду товару згідно з УКТЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу; заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС.
При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТЗЕД відомостям, наведеним у попередньому рішенні про класифікацію товару згідно з УКТЗЕД (далі - ПРК), у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.
З огляду на наведені вище положення законодавства з питань державної митної справи відповідач має право прийняти лише таке рішення про визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, зміст якого ґрунтується на нормах Закону.
Митний тариф України встановлюється Законом України Про Митний тариф України від 04.06.2020 року №674-IX.
Статтею 1 даного закону визначено, що митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.
Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами: Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил: (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Водночас згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару; (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати; (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).
Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.
На виконання положень статті 68 Митного кодексу України, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердже-ного постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428 Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України, наказом Державної митної служби України від 14.07.2020 №256 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.
Так, відповідно щодо пояснень до товарної позиції 3915, остання має назву: "Відходи, обрізки та скрап із пластмас". До цієї товарної позиції включаються, зокрема: 3915 90 - інших пластмас: 3915 90 11 00 - полімерів пропілену. Продукція цієї товарної позиції може складатися зі зламаних чи зношених виробів з пластмас, безпосередньо не використовуваних для їхніх первинних цілей, чи з відходів виробництва (стружок, пилу, обрізків і т. д.). Деякі відходи можна використовувати повторно як формувальний матеріал, основи для лаку, наповнювачів і т. д.
Додаткові пояснення до товарної позиції: термін пластмаси визначений в Примітці 1 до цієї групи. Ця позиція включає: 1. Відходи, обрізки та скрап простого термореактивного матеріалу (вже затверділого), перероблені в первинну форму; 2. Відходи, обрізки та скрап змішаних пластмас (термопластичних, термореактивних (вже затверділих) або тих і інших), перероблені в первинну форму.
Натомість, щодо товарної позиції 6305, остання має назву: "Мішки та пакети пакувальні". До цієї товарної позиції включаються, зокрема: 6305 32 - гнучкі проміжні контейнери великої місткості: із стрічок або подібних форм з поліетилену або поліпропілену: 6305 32 19 00 0 - інші.
До цієї товарної позиції включаються текстильні мішки та пакети, переважно використовувані для упакування товарів під час транспортування, зберігання чи продажу.
До цих виробів, які розрізняються за розміром і формою, відносяться, зокрема, гнучкі проміжні (тимчасові) контейнери великої місткості для вугілля, зерна, борошна, картоплі, кави чи подібні мішки, мішки для пошти та невеликі мішки типу використовуваних для відправлення зразків товарів поштою. Ця товарна позиція також включає пакетики для чаю.
Пояснення до товарної підпозиції: 6305 32 - гнучкі проміжні (тимчасові) контейнери великої місткості переважно виготовляють з поліпропіленових чи поліетиленових тканих матеріалів і мають місткість 250 - 3000 кг. Вони можуть мати пристосування для захоплення (підіймання) по чотирьох кутах і можуть бути оснащені отворами зверху і знизу для полегшення навантаження і розвантаження. Вони переважно використовуються для упакування, зберігання, транспортування сухих, сипких матеріалів.
Додаткові пояснення до товарної позиції: деякі мішки та пакети з текстильних матеріалів класифікуються, наприклад, у товарних позиціях 4202 і 6307. Мішки та пакети, що підпадають під позицію 4819, якщо зроблені з паперу, входять до цієї позиції, якщо вони виткані з паперової пряжі.
Мішки з текстильного матеріалу з паперовою підкладкою звичайно класифікуються в цій товарній позиції, тоді як паперові мішки з підкладкою з текстильного матеріалу входять до категорії 4819 40 00.
Судом встановлено, що при поданні митної декларації, декларантом позивача в графі 33 код товару зазначено за кодом 3915 90 11 00.
Водночас Дніпровська митниця прийняла оскаржуване рішення про визначення коду товару, відповідно до якого імпортований товар класифіковано за кодом 6305 32 19 00.
Однак, суд не погоджується із такою класифікацією спірного товару митницею з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач використовує товар, що надходить за зовнішньоекономічним контрактом від 20.07.2016 р. № 1/07/16, за основним видом своєї дальності, а саме за КВЕД 38.32 Відновлення відсортованих відходів для перероблення у сировину та не використовує такий товар для первинних цілей.
Тобто, з метою провадження свої діяльності позивачем здійснюється транскордонне перевезення відходів відповідно до вимог Положення про контроль за транскордонними перевезеннями небезпечних відходів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.07.2000 р. № 1120.
Крім того, у судовому засіданні, яке відбулося 10 квітня 2023 року, судом було досліджено речові докази, які були надані позивачем для огляду судом, а саме зразки продукції (товару), що були предметом розмитнення за ЕМД № UA110130/2022/016285.
Під час огляду вказаних речових доказів, судом встановлено, що останні являють собою предмети схожі на мішки, які виглядають брудними, з численними порізами внаслідок їх використання та не придатні для подальшого застосування/ використання за цільовим призначенням.
Так, у вказаній постанові зазначено, зокрема, наступне: 13. Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД (відповідно до Закону України Про Митний тариф України від 19 вересня 2013року № 584-VII): 13.1. Пункти 1, 2, 3, 4, 6.
1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
2. (а) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також
некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;
(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (а) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товариш позицій, що розглядаються:
4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначений правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що
6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, враховуючи вищенаведену позицію Верховного Суду, з огляду на цільове призначення товару позивача, він має класифікуватися саме як відходи, які використовуються для переробки, а не для первинних цілей.
Отже, доводи відповідача, що згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності вищевказаний транспортні засоби слід класифікувати за кодом 6305 (мішки та пакети пакувальні), суд вважає безпідставними, оскільки наявними в матеріалах справи доказами підтверджується правильність віднесення позивачем вказаних товару до відходів.
Щодо правових підстав та дотримання митним органом вимог законодавства при проведенні взяття проб (зразків) товарів необхідно зазначити наступне.
Пункт 9 розділу III Порядку № 650 визначає, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Відповідно до п. 10 розділу III Порядку № 650 встановлює, що узяття проб (зразків) товарів здійснюється відповідно до вимог ст. 356 МК України.
Статтею 356 Митного кодексу України визначений наступний порядок взяття проб (зразків) товарів:
Взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.
Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.
Декларанти або уповноважені ними особи мають право бути присутніми під час взяття проб (зразків) товарів посадовими особами митного органу та інших державних органів.
Таким чином Митний кодекс України чітко встановлює, що взяття проб (зразків) товарів проводиться виключно за вмотивованим письмовим рішенням керівника митного органу або його заступника.
В той же час, взяття проб (зразків), на підставі якого був складений акт про взяття проб (зразків) товарів від 22.09.2022 року № UA110130/2-22/016285 було здійснене відповідачем на підставі доповідної записки державного інспектора м/п «Слобожанський» Дніпровської митниці Наталії Парамонової, на якій міститься резолюція начальника м/п «Слобожанський» А. Козесон від 21.09.2022 р. - «Згоден».
Проте, як вбачається з наявної в матеріалах справи копії даного висновку, у останньому відсутні відомостей про наявність статусу експерта Зеря І.
Також, у висновку відсутні відомості про проходження повірки приладу AVATAR 370 FT-IR, заводський № AFQ0301010, який застосовувався під час лабораторних досліджень.
У висновку не міститься жодних відомостей про перевірку ваги контрольного зразку та зразку для дослідження вказаним у запиті відповідача.
Крім того, у даному висновку відсутні обґрунтування того, чому наданий зразок ідентифіковано як контейнер великої місткості, оскільки для відповідності даному критерію контейнер має відповідати певній місткості, відомості про що вказані в Поясненнях до УКТ ЗЕД.
Пунктом 9 Розділу III Порядку № 650, якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:
виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;
виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.
При цьому, суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).
На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.
Відповідно до частини 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.
Згідно із частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду не те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, судовий збір, сплачений позивачем за подачу адміністративного позову до суду в розмірі 2481,00 грн., підлягає стягненню з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань.
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тршйяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складений 01 червня 2023 року.

Суддя Н.В. Турлакова