Справа № 363/3417/23
Суддя: Рукас О. В.
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

"28" червня 2023 р. Справа № 363/3417/23
У Х В А Л А

28 червня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до сектору водної поліції Вишгородського ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області (07301, Київська область, м. Вишгород, вул. Кургузова, буд. 3), Головного управління Національної поліції України в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 15) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

27 червня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до сектору водної поліції Вишгородського ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, Головного управління Національної поліції України в Київській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Адміністративний позов поданий у зв`язку з виникненнями публічно-правового спору щодо правомірності рішення суб`єкта владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності. Порядок розгляду і вирішення публічно-правових спорів, що виникають з таких підстав, визначається у ст. 286 КАС України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху з зазначенням недоліків позовної заяви.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви та додатків до неї, суд доходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення іншого органу (посадової особи) може бути оскаржена до суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» - судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та інших документів процесуального характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

При цьому відповідно до положень ст. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову по справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Враховуючи вищевикладене, суд звертає увагу, що особа, яка оскаржує постанову по справі про адміністративне правопорушення, звільняється лише від сплати державного мита.

Одночасно з цим державне мито це платіж, що є відмінним від судового збору, який у відповідності до вимог КАС України сплачується у будь-якому випадку за подання до суду позовної заяви, якщо тільки особа у відповідності до чинного законодавства не звільнена від сплати судового збору.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17 дійшла до висновку, що особи, стосовно яких ухвалено судове рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору. У випадку незгоди із судовим рішенням про накладення адміністративного стягнення, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, учасники справи вправі оскаржити його в апеляційному порядку і Закон № 3674-VI винятків чи застережень щодо сплати судового збору за оскарження таких судових рішень не містить.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновку, що за подання адміністративного позову на постанову по справі про адміністративне правопорушення особа, яка подає такий позов, має сплатити судовий збір. Розмір судового збору за подання адміністративного позову на постанову по справі про адміністративне правопорушення на день звернення до суду становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент звернення ОСОБА_1 до суду дорівнює 536 (п`ятсот тридцять шість) гривень 80 копійок.

У той же час суд звертає увагу, що відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Враховуючи вищевикладені висновки ВП ВС, суд доходить до висновку, що у разі звернення особи до суду з адміністративним позовом на постанову у справі про адміністративне правопорушення, то разом з позовною заявою повинні бути додані документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб або що підтверджують наявність передбачених чинним законодавством підстав для звільнення від сплати судового збору.

Єдиним нормативно-правовим актом, що врегульовує правовідносини, пов`язані зі сплатою судового збору за звернення особи до суду, є ЗУ «Про судовий збір», в якому, зокрема, визначаються не тільки підстави для сплати судового збору, розміри останнього, але і обставини, за яких особа звільняється від сплати судового збору.

Пільги щодо сплати судового збору вичерпно визначені у ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Аналіз вказаного нормативного припису у зв`язку з поданою позовною заявою та додатками до неї не дає суду можливість зробити висновок, що ОСОБА_1 відноситься до категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору та передбачені положеннями ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Тобто, позивачем не доведено наявність у нього спеціального правового статусу, з наявністю якого пов`язується звільнення від сплати судового збору. Крім того, у відповідності до ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» позивачем не доведено, що суть його справи відноситься до окремих категорій справ, щодо яких ст. 5 вищезазначеного Закону передбачено звільнення від сплати судового збору.

На додаток до цього суд звертає увагу, що відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, чинне законодавство передбачає правову можливість суду звільнити особу від сплати судового збору з підстав інших, ніж визначені у ст. 5 ЗУ «Про судовий збір». Одночасно з цим суд звертає увагу, що застосування такого правового механізму, по-перше, є правом, а не обов`язком суду, а, по-друге, для звільнення від сплати судового збору особа має довести наявність для цього хоча б однієї підстави, що передбачена у ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Однак позивачем разом з позовною заявою у встановленому законодавством порядку не було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору відповідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір». За таких умов суд позбавлений правової можливості для застосування правового механізму звільнення особи від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, зважаючи на те, що ОСОБА_1 не було надано доказів сплати судового збору за подання позовної заяви чи будь-яких доказів того, що він у відповідності до чинного законодавства звільнений від сплати судового збору, а також враховуючи, що разом з позовною заявою до суду не було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру, то суд доходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 536 гривень 80 копійок та надати докази сплати судового збору або докази того, що ОСОБА_1 належить до категорії осіб, що відповідно до положень ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнені від сплати судового збору, або докази наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, що передбачені у ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

За правилами адміністративного процесуального законодавства адміністративний позов за формою та змістом повинен відповідати вимогам, викладеним уст. 160-161 КАС України.

Однак, поданий позов не відповідає вимогам статей 160-161 КАС України.

Відповідно до ст. 160 КАС України адміністративний позов має містити інформацію щодо номеру, серії паспорта фізичних осіб, які беруть участь у судовому провадженні. Крім того, відповідно до вимог ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини та факти, викладені у позовній заяві.

З урахуванням вищевикладеного, суд звертає увагу на те, що адміністративний позов не містить інформації щодо номеру та серії паспорту позивача, а також копії паспортного документа, а також копії документа, що підтверджує реєстраційний номер облікової картки платника податків. Це позбавляє суд об`єктивної можливості встановити всі обставини та факти, що мають значення для правильного вирішення справи, зокрема, вирішення питання про розподіл судових витрат.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві має бути зазначено відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п.7), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви (п.8), власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак перевірка поданої позовної заяви дає можливість зробити висновок, що позивачем не було виконано вищезазначені вимоги при формуванні та поданні адміністративного позову, що також є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Також, суд звертає увагу на наступний недолік позовної заяви.

Відповідно до ч. 7 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 9 ст. 44 КАС України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Таким чином, у разі звернення до суду з позовною заявою в електронній формі, у тому числі через Електронний суд, позивач зобов`язаний надати суду доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій позовної заяви та додатків до неї.

Судом встановлено, що адміністративний позов було подано за допомогою підсистеми Електронний суд Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, тобто в електронній формі.

У той же час у матеріалах справи всупереч вимогам ч. 9 ст. 44 КАС України відсутній доказ надсилання позивачем листом з описом вкладення відповідачам копій позовної заяви та додатків до неї. Зазначений недолік також є підставою для залишення позовної заяви без руху та унеможливлює здійснення судом провадження по справі.

Окремо, суд вважає за доцільне звернути увагу на ту обставину, що одним з відповідачів по справі визначено сектор водної поліції Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області. Згідно відкритих відомостей щодо структури Головного управління Національної поліції в Київській області Вишгородське районне управління поліції є структурним територіальним підрозділом Головного управління Національної поліції в Київській області, а сектор водної поліції районного управління поліції становить собою відповідне внутрішньо-організаційне та структурне утворення, що утворюється для організації виконання покладених на управління обов`язків. У зв`язку з цим суд звертає увагу, що територіальні підрозділи органів державної влади чи інших суб`єктів владних повноважень, як і їх внутрішньо-організаційні та структурні утворення не мають статусу юридичної особи, внаслідок чого не наділені повною адміністративною процесуальною правоздатністю та дієздатністю, а відповідно не можуть бути повноцінними відповідачами по справі.

Зазначені висновки підтверджуються шляхом аналізу відкритих відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з яких вбачається відсутність зареєстрованої у встановленому законом порядку юридичної сили у виді як Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, так і сектору водної поліції Вишгородського РУП ГУНП в Київській області.

У зв`язку з вищевикладеним позивачу також слід конкретизувати свої позовні вимоги, правильно визначивши остаточного відповідача по справі, який повинен бути наділений повною адміністративною процесуальною правоздатністю та дієздатністю.

Відповідно до ч. 1, 2ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки (сплатити судовий збір, вказати відомості щодо паспортного документа, надати копії паспортного документа, картки платника податків, а також доказ надсилання листом з описом вкладення відповідачам копії позовної заяви та додатків до неї). У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121, 122, 123, 169, 286, 289 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до сектору водної поліції Вишгородського ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області, Головного управління Національної поліції України в Київській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 07 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас