Справа № 761/28196/22
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Файдюка В.В.,

Суддів Мєзєнцева Є.І.,

Губської Л.В.,

При секретарі Шепель О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (далі - відповідач, ГУ ДПС у м. Києві), в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову від 05 грудня 2022 року Головного управління ДПС у м. Києві про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , винесену на підставі проколу про адміністративне правопорушення №17545 від 28 листопада 2022 року та акту фактичної перевірки №35687/26/15/07/ НОМЕР_1 (бланк 004319) від 07 листопада 2022 року і закрити справу про адміністративне правопорушення та стягнути з відповідача сплачений позивачем судовий збір.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач хоч і є посадовою особою підприємства, але не є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-15 КУпАП, оскільки суду не надано жодного доказу на підтвердження того, що він є посадовою особою, відповідальною за проведення розрахунків в магазині за адресою : АДРЕСА_1 , оскільки не досліджено посадову інструкцію касира у ТОВ ОТК «ЄВРОПЛЮС». Крім того, з урахуванням ст. ст. 247, 284 КУпАП провадження про адміністративне правопорушення відносно позивача за будь-якої із частин ст. 163-15 КУпАП підлягає закриттю за закінченням на момент винесення постанови у справі про адміністративне правопорушення строків давності, визначених ст. 38 КУпАП.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року даний позов задоволено.

Така позиція суду обґрунтована тим, що правопорушення, за яке притягнуто до адміністративної відповідальності позивача, не носить характер триваючого, та на час винесення оскаржуваної постанови закінчилися строки притягнення до адміністративної відповідальності (05 грудня 2022 року), визначені у ч. 1 статті 38 КУпАП, відповідачем притягнуто позивача до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу поза межами строку, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Скаргу обґрунтовано тим, що вказане правопорушення є триваючим, а тому відповідачем дотримано вимоги про притягнення посадової особи TOB ОТК «Європлюс» ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у межах, встановлених чинним законодавством.

21 червня 2023 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, за змістом якого позивач, з огляду на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а вимоги апеляційної скарги - без задоволення.

Також у вказаному відзиві позивач виразив свою незгоду зі здійсненим судом розподілом судових витрат, понесених позивачем у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції. Позивач вважає, що в цій частині рішення ухвалено із невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, оскільки заявлені витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 5470,00 гри. є співмірними зі складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами), що підтверджено іншими рішеннями суду першої інстанції у тій же категорії справ з тими ж сторонами.

Проте, оскільки позивачем не подавалася апеляційна скарга на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року в частині розподілу судових витрат, а колегія суддів під час розгляду справи не встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, то суд жодної оцінки зазначеним доводам на підставі статті 308 КАС України не надає.

Також 22 червня 2023 року до суду надійшла заява позивача про розподіл судових витрат, які позивач поніс у зв`язку з розглядом справи у суді апеляційної інстанції, за змістом якої позивач просить стягнути з відповідача 5470, 00 грн витрат на надання правничої допомоги.

Відповідно до п. 3 ч. 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З урахуванням ч.2 статті 12 КАС України, а також беручи до уваги, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 07 листопада 2022 року проведено фактичну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю ОБ`ЄДНАНА ТОРГОВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЛЮС», що розташоване за адресою: м. Київ. вул. Васильківська, буд. 2, частина н/п № 162 (в літ. «А»). За результатами перевірки відповідачем складено Акт перевірки від 07 листопада 2022 року №004319.

В подальшому 28 листопада 2022 року посадовою особою ГДІ ГУ ДПС у м. Києві Антоненком Дмитром Петровичем, складено протокол про адміністративне правопорушення № 17545, згідно якого керівник ТОВ «ЄВРОПЛЮС» (код ЄДРПОУ - 30217001) ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) вчинив порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: здійснення розрахунку готівкою із фізичною особою протягом одного дня понад установлену граничну суму, чим порушено вимоги п. 6 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року № 148. Вказане порушення зафіксовано в акті фактичної перевірки від 07 листопада 2022 року, бланк акту №004319, відповідальність за нього передбачена статтею 163-15 КУпАП.

Так, згідно акту перевірки від 07 листопада 2022 року, бланк акту №004525, вбачається, що в порушення вимоги Постанови Правління НБУ від 29 грудня 2017 року №148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» ТОВ ОТК «Європлюс» через ПРРО № проведено розрахунок готівкою протягом одного дня, понад установлену граничну суму через ПРРО відповідно до фіскального чеку від 10 серпня 2022 року № i9v_G271HRM на суму 56 878,00 грн.

Судом встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення, постановленою посадовою особою - заступником начальника Головного управління ДПС у м. Києві Інною Якушко - від 05 грудня 2022 року, притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення ч. 2 ст. 163-15 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн.

З вказаної постанови вбачається, що заступник начальника Головного управління ДПС у м. Києві Інною Якушко, розглянувши протокол від 28 листопада 2022 року № 17525 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення, акт фактичної перевірки № 35687/26/15/07/ НОМЕР_1 від 07 листопада 2022 року щодо керівника Товариства з обмеженою відповідальністю об`єднаної торгівельної компанії «ЄВРОПЛЮС (код ЄДРПОУ - 30217001) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановила порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), а саме: здійснення розрахунку готівкою із фізичною особою протягом одного дня, понад установлено граничну суму, чим порушено пункт 6 розділу ІІ «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 29 грудня 2017 року №148 (із змінами та доповненнями).

Не погоджуючись з такою постановою відповідача щодо притягнення його до відповідальності, вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Погоджуючись із позицією суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч.2 статті 163-15 КУпАП, колегія суддів виходить з наступного.

Згідно статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу стягнення у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження по справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого дотримання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

У відповідності до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Положеннями статті 246 КУпАП передбачено, що порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно статті 234-2 КУпАП податкові органи розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням порядку приймання готівки для подальшого її переказу (стаття 163-13), порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15), ухиленням від подання декларації про доходи (стаття 164-1), порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), перешкоджанням уповноваженим особам податкових органів у проведенні перевірок (стаття 188-23).

Від імені податкових органів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники податкових органів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Згідно ч. 1 статті 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно з пунктом 6 розділу ІІ Положення № 148 суб`єкти господарювання мають право здійснювати розрахунки готівкою протягом одного дня за одним або кількома платіжними документами: 1) між собою - у розмірі до 10000 (десяти тисяч) гривень включно; 2) з фізичними особами - у розмірі до 50000 (п`ятдесяти тисяч) гривень включно.

Суб`єкти господарювання у разі зняття готівкових коштів із рахунків з метою здійснення готівкових розрахунків із фізичними особами зобов`язані надавати на запит банку (філії, відділення) підтвердні документи, на підставі яких здійснюються такі готівкові розрахунки, необхідні банку (філії, відділенню) для вивчення клієнта з урахуванням ризик-орієнтованого підходу.

Платежі понад установлені граничні суми проводяться через банки або небанківські фінансові установи/юридичних осіб, які не є фінансовими установами, але мають право надавати окремі фінансові послуги, які в установленому законодавством порядку отримали ліцензію на переказ коштів у національній валюті без відкриття рахунку (далі - небанківські установи), шляхом переказу коштів з поточного рахунку на поточний рахунок або внесення коштів до банку чи небанківської установи для подальшого їх переказу на поточні рахунки в банку. Кількість суб`єктів господарювання та фізичних осіб, з якими здійснюються готівкові розрахунки, протягом дня не обмежується.

Обмеження, установлене в пункті 6 розділу II цього Положення, стосується також розрахунків під час оплати за товари, придбані на виробничі (господарські) потреби за рахунок готівки, одержаної за допомогою електронного платіжного засобу.47. Перевірки дотримання порядку ведення операцій з готівкою здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (далі - контролюючий орган) відповідно до його компетенції.

Пунктом 47 розділу IV Положення № 148 установлено, що перевірки дотримання порядку ведення операцій з готівкою здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику (далі - контролюючий орган) відповідно до його компетенції.

Керівники суб`єктів господарювання несуть відповідальність за дотриманням порядку ведення операцій з готівкою. Особи, які винні в порушенні порядку ведення операцій з готівкою, притягуються до відповідальності в установленому законодавством України порядку.

Контролюючий орган в разі виявлення порушень установленого порядку ведення операцій з готівкою застосовує до порушників штрафні санкції згідно з законодавством України.

Відповідно до статті 163-15 КУпАП порушення порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), у тому числі перевищення граничних сум розрахунків готівкою, недотримання установлених законодавством вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів тягне за собою накладення штрафу на фізичну особу - підприємця, посадових осіб юридичної особи від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Дія, передбачена частиною першою цієї статті, вчинена особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке ж порушення, тягне за собою накладення штрафу від п`ятисот до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Таким чином, як вірно зазначено судом першої інстанції, Лапшиков Андрій Анатолійович, як керівник Товариства з обмеженою відповідальністю об`єднаної торгівельної компанії «ЄВРОПЛЮС» (код ЄДРПОУ - 30217001), є суб`єктом адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачена статтею 163-15 КУпАП.

У статті 256 КУпАП вказано, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У відповідності до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявністьчи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно положень статті 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення визначений у статті 279 КУпАП, де зазначено, що головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення.

У силу приписів статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена в адміністративно правових нормах відповідною статтею особливої частини КУпАП сукупність ознак, які визначають громадську небезпечність, винність, протиправність вчинку, що призводить до застосування адміністративно правових санкцій. До складу правопорушення входять: об`єкт правопорушення; об`єктивна сторона правопорушення; суб`єкт правопорушення; суб`єктивна сторона правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає правову відповідальність.

Відповідно до ч.1-2 статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: - найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; - дату розгляду справи; - відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; - опис обставин, установлених під час розгляду справи; - зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Постанова, серед іншого, повинна містити: опис обставин, установлених під час розгляду справи, зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, постанова про накладення адміністративного стягнення від 05 грудня 2022 року відносно ОСОБА_1 за ч. 2 статті 163-15 КУпАП, всупереч вимогам статті 283 КУпАП, не містить даних щодо вчинення ОСОБА_1 дій, передбачених ч. 1 статті 163-15 КУпАП, та відомостей, що його протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке ж порушення, що передбачено диспозицією ч. 2 статті 163-15 КУпАП.

Також вказана постанова не містить даних про суть правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_1 , а саме відсутні дані про зміст дій (бездіяльності) допущених ОСОБА_1 , які б виразилися у порушенні порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги), а містить лише зазначення щодо порушення порядку проведення розрахунків, а саме: здійснення розрахунків готівковими коштами понад встановлені граничні суми розрахунків, протягом одного дня, одним платіжним документом, чим порушено вимоги п. 6 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 29 грудня 2017 року № 148 (із змінами та доповненнями).

Крім того, згідно ч. 1 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Таким чином, приписами статті 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено строки, після закінчення яких виключається накладення адміністративних стягнень.

Відповідно до п. 7 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Як убачається зі змісту статті 38 КУпАП, початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року № 6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Разом з тим, колегія суддів зазначає, що здійснення розрахунків готівковими коштами понад встановлені граничні суми розрахунків, протягом одного дня, одним платіжним документом, є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру й завершується у момент здійснення розрахунку (в даному випадку це дата фіскального чеку 10 серпня 2022 року).

Крім того у протоколі №17525 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вказано, що датою і часом вчинення порушення є: 10 серпня 2022 року о 12 год. 34 хв.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що порушення порядку проведення розрахунків є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення не має триваючого характеру й завершується у момент здійснення розрахунку.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що хоча позивачем і допущено встановлене перевіркою адміністративне правопорушення, однак контролюючим органом прийнято спірну постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та накладено адміністративне стягнення поза межами строку, передбаченого статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 158/286/17, від 19 травня 2020 року у справі № 404/1794/16-а, від 08 червня 2021 року у справі № 761/25397/16-а.

Таким чином, колегія суддів вважає, що контролюючим органом не підтверджено правомірність прийнятої ним постанови щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності на підставі ч.2 статті 163-15 КУпАП.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та скасування постанови від 05 грудня 2022 року про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 статті 163-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Підсумовуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що доводи, викладені в апеляційній скарзі не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Отже, правомірним є висновок суду першої інстанції про задоволення даного адміністративного позову.

Вказані обставини та наведені у сукупності факти свідчать про відсутність правових підстав для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, понесених позивачем в суді апеляційної інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Разом із заявою про розподіл судових витрат до матеріалів справи позивачем надано суду докази на підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 5470,00 грн., а саме: копію Договору про надання правової (правничої) допомоги № 25/22/10-ФО від 25 жовтня 2022 року, додатків №№ 1, 2 та Додаткової угоди № 1 до нього; копія ордеру; копія витягу із Єдиного реєстру адвокатів України; копія свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; копія акту приймання-передачі наданих послуг № 11 від 22 червня 2023 року.

Також даною заявою подано до суду детальний опис обсягу наданих адвокатом послуг, часу витраченого на їх надання та їх вартості.

Актом приймання-передачі наданих послуг № 11 від 22 червня 2023 року щодо надання правової допомоги у адміністративному спорі в суді апеляційної інстанції (в Шостому апеляційному адміністративному суді) за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення зафіксовано види наданих послуг та загальну вартість послуг відповідно до умов Договору про надання правової (правничої) допомоги № 25/22/10-ФО від 25 жовтня 2022 року на:

- вивчення, правовий аналіз матеріалів та надання правового висновку щодо обґрунтованості апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року у справі № 761/28196/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення;

Детальний опис вартості та часу витраченого на надання цієї послуги - 1641,00 грн. протягом 0,3 години.

- складення відзиву на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року у справі № 761/28196/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення;

Детальний опис вартості та часу витраченого на надання цієї послуги - 3829,00 грн. протягом 0,7 години.

Заява про розподіл судових витрат була подана представником позивача через систему «Електронний суд». Після роздрукування заяви з відповідними додатками для їх приєднання до матеріалів справи судом було встановлено, що підписи на договорі про надання правової (правничої) допомоги №25/22/10-ФО від 25 жовтня 2022 року, акті прийому-передачі наданих послуг № 11 від 22 червня 2023 року та додатковій угоді №1 від 28 жовтня 2022 року є ідентичними, при цьому відображення підписів у вказаних документах ймовірно здійснено шляхом редагування відсканованого зображення та перенесення відображень підписів з іншого документа, що свідчить про неможливість використання поданих позивачем документів у якості належних доказів на підтвердження виконаних послуг з правничої допомоги, які зазначені у такому акті. У зв`язку з наведеним суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про розподіл судових витрат.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення і не може бути оскаржена.

Повний текст постанови виготовлено 27 червня 2023 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Л.В. Губська

Є.І. Мєзєнцев