Справа № 480/3043/23
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
28 червня 2023 року Справа № 480/3043/23
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Павлічек В.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу №480/3043/23 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач, ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач), звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області (далі по тексту - відповідач), в якій просить:
- стягнути з Виконавчого комітету Шосткинської міської ради на користь ОСОБА_1 30 000 грн. (тридцять тисячі) моральної шкоди, завданої протиправними діями та допущеною бездіяльністю.
Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що 27.09.2022 року, позивач, як ініціатор звернення та ряд інших мешканців звернулися до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області в особі Шосткинського міського голови Ноги Миколи Петровича з запитом про надання публічної інформації в порядку Закону України "Про доступ до публічної інформації" де прохали надати належним чином завірені копії документів на підставі яких КП ПВО «Енергія» здійснює надання послуг з утримання будинку АДРЕСА_1 . Проте відповідач листом за вих. № 01-13/2452-Б повідомив, що не може задовольнити законні вимоги позивача про надання публічної інформації, оскільки направляє даний запит на розгляд до КП ПВО «Енергія». Позивач не погоджується з такими діями відповідача та вважає їх протиправними. Також позивач наголошує на тому, що вказаними діями відповідача, їй було завдано моральну шкоду.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду відкрито провадження в даній справі, призначено справу до судового розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження та встановлено строк відповідачу для подання відзиву та доказів, які наявні у відповідача, а також встановлено строк позивачу для подання відповіді на відзив, а відповідачу заперечення.
На виконання вимог суду представником Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області було надано суду пояснення, в яких звернув увагу суду на те, що звернення яке є предметом розгляду було направлене до виконання до КП ПВО «Енергія» про що позивачці було повідомлено, в строк визначений законом, що підтверджується відповіддю виконавчого комітету Шосткинської міської ради від 5 квітня 2022 року за номером 01-13-2452. Крім того зазначив, що при цьому, після проведення засідання виконавчого комітету, а також затвердження акту огляду, надання копій необхідних для відшкодування документів позивачами, а також належного оформлення заяви про відшкодування - питання викладені у зверненні, невиконання якого є предметом судового розгляду, буде вирішено (а.с. 33-34).
Оскільки до даних пояснень, відповідачем не було додано документ, що підтверджує надіслання (надання) зазначених пояснень позивачу, судом було направлено до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області запит з вимогою надати суду документ, що підтверджує надіслання (надання) пояснень позивачу.
На виконання вимог суду, представником Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області було надано суду документ, що підтверджує надіслання (надання) вище зазначених пояснень позивачу (а.с. 47).
Відповідно до ч. 1, 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, суд під час судового розгляду адміністративної справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи судом встановлено, що позивач, як ініціатор звернення, звернулася до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області в особі Шосткинського міського голови Ноги Миколи Петровича з запитом про надання публічної інформації від 27.09.2022 року, в якому просила надати належним чином завірені копії відповідних документів (наприклад рішення органу місцевого самоврядування чи договір або інше) на підставі яких на даний час КП ПВО «Енергія» (керівник Притико В.А.) здійснює обслуговування будинку шляхом надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території (а.с. 10).
Листом від 04.10.2022 року № 01-13/2452-Б Виконавчий комітет Шосткинської міської ради Сумської області повідомив позивача, що дане звернення направлено до КП ПВО «Енергія» для розгляду та надання відповіді по суті звернення (а.с. 11).
Не погодившись з такими діями відповідача. позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною другою статті 34 Конституції України кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.
Відповідно до частин 1 та 2 статті 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації" публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.
Згідно зі статтею 5 Закону України "Про доступ до публічної інформації" доступ до інформації забезпечується шляхом, зокрема, надання інформації за запитами на інформацію.
Відповідно до статті 12 Закону України "Про доступ до публічної інформації" суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: 1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень; 2) розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону; 3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.
Приписами статті 13 Закону України "Про доступ до публічної інформації" визначено, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема: суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.
Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.
Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 14 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
За приписами статті 19 Закону України "Про доступ до публічної інформації" запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.
Згідно з частинами 1, 4 статті 20 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту, а у разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.
Аналіз наведених норм законодавства свідчить про те, що орган, до якого направлено запит громадянина, зобов`язаний об`єктивно і вчасно його розглянути, перевірити викладені в ньому факти, та надати відповідь на запит на інформацію у встановлені законом строки.
Проаналізувавши зміст листа Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області від 04.10.2022 року № 01-13/2452-Б, суд зазначає, що даний лист не містить інформації щодо розгляду порушеного у зверненні питання стосовно надання належним чином завірених копій відповідних документів (наприклад рішення органу місцевого самоврядування чи договір або інше) на підставі яких на даний час КП ПВО «Енергія» (керівник Притико В.А.) здійснює обслуговування будинку шляхом надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території (а.с. 10). Даним листом лише повідомлено позивача, що дане звернення направлено до КП ПВО «Енергія» для розгляду та надання відповіді по суті звернення (а.с. 11). Тобто фактично відповідачем належним чином не було розглянуто запит позивача на інформацію від 27.09.2022 року.
За приписами ч. 3 ст. 22 Закону України "Про доступ до публічної інформації" розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.
Водночас, відповідно до підпункту 20 пункту "а" ст. 30 Закону України Про місцеве самоврядування до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, власні (самоврядні) повноваження, призначення у випадках та в порядку, встановлених законом, управителя багатоквартирного будинку.
З системного аналізу вказаної норми вбачається, що виконавчий комітет міської ради є розпорядником запитуваної інформації, яка за своїм правовим статусом є публічною.
А відтак суд зазначає, що відповідачем було протиправно не надано відповідь на запит позивача на інформацію від 27.09.2022 року та направлено запит до КП ПВО «Енергія» для розгляду та надання відповіді по суті звернення.
Враховуючи викладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обгрунтованими та підлягають задоволенню в частині зобов`язання Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області розглянути інформаційний запит ОСОБА_1 від 27.09.2022р. в установлені законом строки та з урахуванням висновків суду.
Дії - це форма активної поведінки суб`єкта владних повноважень, що виражається у прийнятті рішень, вчиненні активних дій, що призводить до порушення прав позивача за захистом яких він звернувся до суду. При цьому в матеріалах справи відсутнє окреме рішення Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області щодо відмови позивачу у наданні запитуваної інформації. А лист Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області від 04.10.2022 року № 01-13/2452-Б містить лише повідомлення, що звернення позивача направлено до КП ПВО «Енергія» для розгляду та надання відповіді по суті звернення, та не є рішенням органів владних повноважень, має роз`яснювальний характер та не тягне для позивача правових наслідків. Тобто у даному випадку, належним чином не розглянувши запит позивача про надання інформації, відповідач допустив саме протиправну бездіяльність. А відтак, в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Водночас, згідно ч. 2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Отже, у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, вихід за межі позовних вимог можливий, але повинен бути пов`язаний із захистом саме тих прав, на захист яких поданий позов.
Вказане підтверджується роз`ясненням поняття "виходу за межі позовних вимог", наведеним у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року "Про судове рішення". Так, відповідно до пункту 3 цієї Постанови виходом за межі позовних вимог є вирішення незаявленої вимоги, задоволення вимоги позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено.
Враховуючи наведене та те, що в даному випадку відповідачем допущена саме протиправна бездіяльність щодо неналежного розгляду запиту позивача на інформацію, суд вважає за можливе вийти за межі позовних вимог для повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, про захист яких він просить та визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області, яка полягає у ненаданні відповіді на інформаційний запит ОСОБА_1 від 27.09.2022р.
Щодо позовних вимог про стягнення з Виконавчого комітету Шосткинської міської ради на користь ОСОБА_1 30 000 грн. моральної шкоди, завданої протиправними діями та допущеною бездіяльністю, суд зазначає наступне.
Статтею 56 Конституції України гарантовано право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної чи моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.
Положеннями статті 23 Цивільного кодексу України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права.
Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що моральна шкода може полягати у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відповідно до ст. 1167 Цивільного кодексу України, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених ч. 2 цієї статті.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди", під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Разом з тим, суду слід надати оцінку тому, чим саме підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, у чому саме полягає вина заподіювача та інші обставини, що мають значення для вирішення спору в цій частині.
Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
В контексті зазначеного суд вважає за необхідне звернути увагу на приписи статті 6 КАС України, за якими суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Статтею 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Із зазначеного слідує, що першочерговим завданням судочинства є захист порушених прав та свобод людини, які визнаються найвищою цінністю. З цією метою сторонам забезпечується рівність та свобода у наданні суду доказів, що підтверджують заявлені ними вимоги.
Поняття доказів наведено у статті 72 КАС України, відповідно до якого доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Відповідно до статей 73, 74 КАС України, надані сторонами докази мають відповідати вимогам належності та допустимості, тобто, містити інформацію щодо предмета доказування та бути одержаними в порядку, встановленому законом.
Обов`язок доказування в адміністративному процесі встановлений статтею 77 КАС України, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи.
Із врахування вищезазначених правових норм, суд зазначає, що у справах про відшкодування моральної шкоди обов`язок доказування покладається на особу, яка заявляє вимогу про відшкодування такої шкоди.
Дана позиція суду узгоджується з постановою Верховного суду від 04 березня 2020 року по справі №815/2215/15, від 29 квітня 2020 року по справі №818/1371/17, від 07 березня 2023 №280/1530/20 та від 06 квітня 2023 року по справі № 200/5144/20-а.
Суд зазначає, що самий лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди, оскільки завдана моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем до суду не було надано жодних доказів на підтвердження понесення моральної шкоди, що виходячи зі змісту наведених правових приписів, зумовлює відсутність правових підстав для стягнення останньої з відповідача, і, відповідно, задоволення позовних вимог в цій частині.
Щодо посилання позивача на постанови Верховного Суду від 05.11.2019 року у справі № 285/1864/16-а, від 18.11.2019 у справі № 820/5044/18, від 27.11.2019 у справі 750/6330/17 та від 10.04.2019 у справі №464/3789/17 варто зазначити, що таке не є релевантним до розглядуваної справи.
Зокрема, у постанові Верховного Суду від 27.11.2019 в справі №750/6330/17 зазначено про те, що у справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження; встановити причинно-наслідковий зв`язок і визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам. При цьому, в силу статті 1173 ЦК України, шкода відшкодовується незалежно від вини відповідача, тому протиправність його дій та рішень презюмується, а обов`язок доказування їхньої правомірності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).
Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 07.03.2023 у справі №280/1530/20 у подібних правовідносинах, зазначено, що поняття «моральна шкода» є оціночним, комплексним і таким, що потребує дослідження в кожному окремому випадку згідно із загальними підходами до відшкодування моральної шкоди, що відповідатиме правовій позиції, викладеній Верховним Судом у постанові від 27 листопада 2019 року в справі №750/6330/17.
Відтак, оскільки позивачем не доведено і не надано відповідних доказів того, що дії відповідача мали на позивача негативний вплив, який досяг рівня страждань чи приниження, а також не наведено належних мотивувань, з яких вона виходила при визначенні розміру цієї шкоди, суд вважає, що дана вимога не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди задовольнити частково.
Визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Шосткинської міської ради Сумської області, яка полягає у ненаданні відповіді на інформаційний запит ОСОБА_1 від 27.09.2022р.
В іншій частині позовних вимог - відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.О. Павлічек