Справа № 460/9530/23
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2023-06-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

28 червня 2023 року м. Рівне №460/9530/23

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі - відповідач), в якому просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 13 березня 2023 року № 249 про притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 ; 2) поновити на посаді оперуповноваженого ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області з 17 березня 2023 року; 3) стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненської області на користь на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 17 березня 2023 року по день винесення рішення у даній справі з відрахуванням податків, зборів та обов`язкових платежів. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є безпідставним та необґрунтованим, оскільки прийнятий передчасно, а службове розслідування проведено з порушенням вимог Дисциплінарного статуту. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву. Заперечив проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. В обґрунтування своїх заперечень вказує, що відносно позивача було проведене службове розслідування, висновком якого встановлено порушення позивачем вимог Закону України «Про Національну поліцію», «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», вимог Правил етичної поведінки поліцейських. За наслідками висновку службового розслідування були прийнятий наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції. Службове розслідування проведено у відповідності до положень чинного законодавства, отже оскаржувані накази є правомірними. Просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач правом на подання відповіді на відзив не скористався.

Позовна заява надійшла до суду 13.04.2023.

Ухвалою суду від 14.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10.05.2023 о 08:30год.

Ухвалою суду від 10.05.2023 відкладено підготовче засідання у справі на 24.05.2023 о 08:30год.

Ухвалою суду від 24.05.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відкладено підготовче засідання на 31.05.2023 о 11:00год.

Ухвалою суду від 31.05.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відмовлено в задоволенні клопотання позивача про виклик свідка.

Ухвалою суду від 31.05.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 05.06.2023 року о 10:00год.

Ухвалою суду від 05.06.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відкладено розгляд справи на 21.06.2023 о 10:00год.

Ухвалою суду від 21.06.2023 відкладено розгляд справи на 28.06.2023 о 09:00год.

Ухвалою суду від 28.06.2023 залишено без задоволення заяву позивача про відкладення розгляду справи та постановлено перейти до розгляду справи у письмовому провадженні.

Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з наступного.

Обставини справи, встановлені судом:

ОСОБА_1 з 04 серпня 2006 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах МВС України, та із 07 листопада 2015 року по 17 березня 2023 року в Національній поліції України. З 21 квітня 2022 року по 17 березня 2023 року перебував на посаді оперуповноваженого ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області, має спеціальне звання капітан поліції.

07 лютого 2023 року наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області № 272 призначено відносно ОСОБА_1 службове розслідування у зв`язку з виявленням у останнього алкогольного сп`яніння під час проведення інструктажу добового наряду 06.02.2023.

В ході службового розслідування відповідачем встановлено, що 06 лютого 2023 року о 07год 20хв позивач прибув відділення поліції № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області оскільки повинен був заступити в добовий наряд у складі слідчо-оперативної групи BП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області.

06.02.2023 о 8год 10хв, відповідальним по ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області начальником сектору превенції майором поліції П. Заулочним спільно з начальником ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області підполковником поліції О. Богатирьовим під час проведення інструктажу добового наряду виявлено ознаки алкогольного сп`яніння у оперуповноваженого СКП ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_2 , а саме запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя.

ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального приладу алкотестер «Drager», на що він погодився. За результатами огляду у вищевказаного працівника встановлено алкогольне сп`яніння (показник «Drager» - 0,54 проміле).

Від проходження освідування на визначення стану алкогольного сп`яніння у медичному закладі, останній відмовився та пояснив, що зранку він вживав ліки із вмістом алкоголю.

У зв`язку з вище викладеним, позивача було відсторонено від несення служби. Вказане підтверджується актом про відмову від добровільного проходження огляду на стан сп`яніння у медичному закладі від 06.02.2023 та записом відеокамери у приміщенні ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області.

07.03.2023, начальником ГУНП в Рівненській області, затверджений висновок службового розслідування за фактом порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння.

У висновку від 07.03.2023 про результати службового розслідування зазначено, що вказана подія 06.02.20223 стала можливою внаслідок неналежного та безвідповідального ставлення позивача до виконання покладених на нього службових обов`язків, особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни, свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

13.03.2023, пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 249, вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію» у частині недотримання Присяги поліцейського, текст якої закріплено у ч. 1 ст. 64 цього ж Закону, а також невиконання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині зобов`язання утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині заборони поліцейському перебувати у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби, скоєнні дій, які дискредитують звання поліцейського, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 2 Вараського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 згідно із п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України», звільнено зі служби в поліції.

17.03.2023 наказом ГУНП в Рівненській області № 63 о/с, позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

Не погоджуючись із прийнятим наказом, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначені Законом № 580-VIII, який набув чинності 07.11.2015 (далі Закон № 580).

Відповідно до положень ст. 1 Закону № 580 Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, діяльність якої спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ України згідно із законом.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 17 Закону № 580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Статтею 64 Закону № 580 визначений текст Присяги працівника поліції.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ст. 19 Закону № 580).

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут), визначено сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється, зокрема, на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (п. п. 1, 2, 4, 6, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

За змістом ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Згідно із вимогами п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такий вид дисциплінарного стягнення, як звільнення із служби в поліції.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (ч. 1-4, 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту)

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрована в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі Порядок № 893 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Судом встановлено, що на виконання наказу ГУНП в Рівненській області від 07.02.202 № 272, уповноваженими особами відповідача проведено службове розслідування по факту перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння, за наслідками якого 07.03.2023 затверджений висновок.

Підставою для проведення службового розслідування стало безпосереднє виявлення у ОСОБА_1 ознак алкогольного сп`яніння під час перебування на службі, що вказують на вчинення дисциплінарного проступку.

Зокрема, 06.02.2023 о 8год 10хв, відповідальним по ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області начальником сектору превенції майором поліції П. Заулочним спільно з начальником ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області підполковником поліції О. Богатирьовим під час проведення інструктажу добового наряду виявлено ознаки алкогольного сп`яніння у оперуповноваженого СКП ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_2 , а саме запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя.

ОСОБА_1 було запропоновано пройти огляд на визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою спеціального приладу алкотестер «Drager», на що він погодився. За результатами огляду у вищевказаного працівника встановлено алкогольне сп`яніння (показник «Drager» - 0,54 проміле).

Матеріалами справи стверджується, що із результатами огляду алкотестера «Drager» - 0,54 проміле, позивач погодився та засвідчив своїм підписом 06.02.2023 без жодних застережень.

Також судом встановлено, що від проходження освідування на визначення стану алкогольного сп`яніння у медичному закладі, позивач відмовився, про що складений акт від 06.02.2023.

Зазначені обставини підтверджуються і записом відеокамери у приміщенні ВП № 2 Вараського РВП ГУНП в Рівненській області.

Крім того, аналогічні обставини були наведені у поясненнях працівників поліції, які заступали для несення служби та були присутні під час проведення інструктажу добового наряду 06.02.2023 і надані в ході проведення службового розслідування по наведених вище обставинах.

Варто також зауважити, що під час проведення інструктажу, ОСОБА_3 , знаходився з виданою йому на постійне носіння, вогнепальною зброєю і набоями до неї.

Згідно з вказаним висновком, факт порушення службової дисципліни, який виразився у перебуванні позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння, підтвердився.

Така подія, як зазначено у висновку, стала можливою внаслідок неналежного та безвідповідального ставлення позивача до виконання покладених на нього службових обов`язків, особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни, свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Пунктом 3 наведеного висновку, дисциплінарна комісія вважала б за необхідне за порушення службової дисципліни, п. 1, частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію» у частині недотримання Присяги поліцейського, текст якої закріплено у ч. 1 ст. 64 цього ж Закону, а також невиконання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині зобов`язання утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині заборони поліцейському перебувати у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби, скоєнні дій, які дискредитують звання поліцейського, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 2 Вараського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 згідно із п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України», звільнити зі служби в поліції.

13.03.2023, пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 249, вирішено за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог п. 1 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію» у частині недотримання Присяги поліцейського, текст якої закріплено у ч. 1 ст. 64 цього ж Закону, а також невиконання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, п. 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині зобов`язання утримуватися від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у частині заборони поліцейському перебувати у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби, скоєнні дій, які дискредитують звання поліцейського, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 2 Вараського районного відділу поліції ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_1 згідно із п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України», звільнено зі служби в поліції.

17.03.2023 наказом ГУНП в Рівненській області № 63 о/с, позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

З огляду на викладене суд, на підставі наданих матеріалів службового розслідування встановив, що таке проведено з дотриманням процедури, визначеної розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Крім того, із позовної заяви відповідачу стало відомо, що на момент звільнення позивача, останній перебував на лікарняному, у зв`язку із чим, 21.04.2023 наказом ГУНП в Рівненській області № 89 о/с внесені часткові зміни в наказ ГУНП в Рівненській області № 63 о/с в частині дати звільнення, зокрема, уважати, що позивач звільнений зі служби в Національній поліції 18.03.2023.

За наведеного, доводи позивача про протиправність наказу про звільнення у зв`язку із перебуванням на лікарняному не заслуговують на увагу суду, оскільки по перше, позивач не повідомляв відповідача про перебування на лікарняному (доказів такого повідомлення суду не надано і судом не встановлено), а по друге, відповідач, дізнавшись про такий факт, самостійно усунув порушення, видавши вказаний вище наказ, в якому змінив дату звільнення позивача зі служби з 17.03.2023 на 18.03.2023.

Твердження позивача про те, що він не знав, що заступає у наряд 06.02.2023 і прийшов на службу, лише щоб дізнатися чи його черга заступати в слідчо-оперативну групу, та те, що його черговий не повідомляв про необхідність бути 06.02.2023 на службі, є неприйнятними, зважаючи на те, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (ч. 1 ст. 59 Закону № 580).

За змістом Присяги працівників поліції, останні, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягають вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (ст. 64 Закону № 580).

Отже, позивач, будучи поліцейським, мав враховувати специфіку своєї служби та передбачати, що він може бути викликаний на службу в будь-який час. А зважаючи на те, що в країні діє воєнний стан, позивач мав би постійно знаходитися в стані готовності заступити на службу в будь-який день.

Крім того, такі доводи спростовуються письмовими поясненнями старшого інспектора-чергового ЧЧ ВП № 2 Вараського РВП Островського Р.Г., наданими в ході проведення службового розслідування, та долученого до матеріалів справи, згідно якого останній 05.02.2023, перебуваючи у добовому наряді, повідомив позивача у телефонному режимі про те, що 06.02.2023 позивач заступає у складі слідчо-оперативної групи ( а. с. 101).

З приводу не ознайомлення позивача із матеріалами службового розслідування, суд зауважує, що чинним законодавством не встановлено обов`язку відповідача знайомити із службовим розслідуванням особу, щодо якої воно проводиться.

Натомість чинним законодавством передбачено право особи знайомитися із матеріалами службового розслідування. В той же час, таким правом позивач не скористався, заяв клопотань чи рапорту про ознайомлення відповідачу не подавав. Доказів зворотного суду не надано і судом не встановлено. З огляду на викладене такі посилання позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Суд констатує, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського, дискредитують правоохоронний орган влади в цілому. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

При цьому, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ (національної поліції) та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17.

Повторюючись, суд нагадує, що відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Пунктами 1, 2 статті 18 Закону України "Про національну поліцію" встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За статтею 19 цього ж Закону у разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Отже, обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків і причинного зв`язку між ним та дією (бездіяльністю) порушника дисципліни, свідоме допущення настання несприятливих наслідків унаслідок вчинення поліцейським певних дій чи бездіяльності.

Такі ж висновки наведені і у постанові Верховного суду від 07.07.2022 у справі № 460/5545/20.

З урахуванням викладеного вище, суд уважає, що позивач власними діями порушив Закон України "Про Національну поліцію", Дисциплінарний статут Національної поліції, Присягу на вірність Українському народові.

В даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки позивачем було скоєно проступок, який ганьбить звання офіцера поліції, нівелює всі попередні заслуги поліцейського, такий проступок вчинений проти інтересів служби та суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, що особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (п. 38 рішення від 12.01.2012 у справі «Горовенки та Бугара проти України»).

Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем такого проступку, суд вважає правомірним та обґрунтованим спірний наказ та, відповідно, відсутніми підстави для його скасування та задоволення позовних вимог.

Інші позовні вимоги не підлягають задоволенню як похідні.

Одночасно суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Відповідно до пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням та основними засадами адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. ч.1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи вище викладене в його сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачем доведено правомірність прийнятого наказу № 249 від 13.03.2023 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності, тому позовна заява до задоволення не належить.

Правові підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку, відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач - Головне управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2, м. Рівне, 33000, ЄДРПОУ/РНОКПП 40108761)

Повний текст рішення складений 28 червня 2023 року

Суддя Т.О. Комшелюк