Справа № 161/8022/23
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2023-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 червня 2023 року ЛуцькСправа № 161/8022/23
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Смокович В.І., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач, контролюючий орган) про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДПС у Волинській області про сплату боргу (недоїмки) № Ф-11802-55 від 21.02.2020.

Відповідно до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовну заяву було подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, з порушенням строку звернення до суду, а тому її належить залишити без руху з огляду на таке.

Згідно із частиною шостою статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

До такого висновку дійшов Верховний суд у постанові від 05 березня 2021 року по справі № 640/9172/20.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Як убачається з матеріалів позовної заяви позивач просить скасувати вимогу контролюючого органу про сплату єдиного внеску від 21 лютого 2020 року.

Позивач звернувся до суду з цим позовом 18 травня 2023 року, тобто з пропуском встановленого частиною другою статті 122 КАС України шестимісячного строку звернення до суду.

При цьому ОСОБА_1 в позовній заяві просить поновити строк звернення до суду та не обґрунтовує дотримання ним цього строку, як і не подала заяву про поновлення цього строку, чим не дотримала вимог частини шостої статті 161 КАС України.

Крім того, відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Статтею 94 КАС України визначено порядок подання письмових доказів та вимоги до них.

Відповідно до частини другої вказаної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частинами четвертою, п`ятою статті 94 КАС України визначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до пункту 5.26 Національного стандарту України «Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2020», затвердженого наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01 липня 2020 року №144 (в редакції, яка діє з 01 вересня 2021 року), відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Оскільки під засвідченням копії документа слід розуміти саме засвідчення відповідності копії оригіналу відповідного документу, відсутність на копії належної відмітки про її засвідчення дає підстави вважати її такою, що не посвідчена в установленому порядку.

Позивач до позовної заяви додав копії документів, які належно не засвідчені (не містять відміток про їх відповідність оригіналу).

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено у 2023 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2023 року 2684 грн.

Таким чином, оскільки позивачем заявлено вимогу майнового характеру (скасування вимоги про сплату боргу на суму 26539,26 грн.), вона повинна бути сплачена судовим збором в розмірі 1073,60 грн (26539,26 грн. * 1%= 265,40 грн., але не менше 1073,60 грн).

В порушення наведених приписів позивачем не додано до позовної заяви документів на підтвердження сплати або звільнення від сплати судового збору за подання цього позову.

Пунктом п`ятим частини п`ятої статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач в позовній заяві вказує, що підприємницька діяльність нею не здійснювалась з моменту виникнення трудових відносин з роботодавцем, що підтверджується випискою з Пенсійного фонду «Індивідуальні відомості про застраховану особу» форма ОК-5. При цьому державна реєстрація припинення підприємницької діяльності здійснена ще в 2019 році.

ОСОБА_1 , вказуючи на ці обставини, не додала до позовної заяви відповідних доказів, зокрема форми ОК-5 та доказів, які підтверджують державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності в 2019 році.

Разом із тим суд зазначає, що до матеріалів позову позивачем не долучено ані копії картки платника податків, ані копії паспорту позивача, що позбавляє можливості суд визначитись чи наділений позивач правом адміністративної процесуальної дієздатності.

Згідно з частиною першою статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Адміністративна процесуальна правоздатність - абстрактна умова володіння всіма процесуальними правами і обов`язками, яка передбачає можливість конкретної особи стати суб`єктом конкретних процесуальних правовідносин, стати персоніфікованим носієм прав і обов`язків, передбачених законом для даного суб`єкта і даних правовідносин. Тому особою, що бере участь у справі, може бути лише особа, яка володіє процесуальною правоздатністю.

Для особистої участі в адміністративній справі недостатньо володіти лише правоздатністю, необхідна ще й адміністративна процесуальна дієздатність, тобто здатність особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді.

Відповідно до частини другою статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, змістом адміністративної процесуальної дієздатності є здатність особисто здійснювати процесуальну діяльність, яка породжує відповідні юридичні наслідки.

Відповідно до частини першої статті 21 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20 листопада 2012 року № 5492-VІ (далі-Закон № 5492) паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України на території України.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у даному випадку належним доказом наявності у позивача адміністративної процесуальної дієздатності є саме паспорт громадянина України, копія якого до позовної заяви не долучена.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Оскільки позивач звернувся до суду з цим позовом в частині позовних вимог після закінчення строку, установленого частиною другою статті 122 КАС України, та без подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, додав до позовної заяви незасвідчені копії документів, не додав завіреної копії паспорта громадянина України, форми ОК-5 та доказів державної реєстрації припинення підприємницької діяльності у 2019 році, не сплатив судового збору, чим не виконав приписи статей 160, 161 КАС України, тому позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви у спосіб подання (надіслання) до суду: 1) заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин його пропуску, 2) належним чином засвідчених копій документів, які додаються до позовної заяви, засвідчених копій форми ОК-5, паспорта громадянина України та доказів державної реєстрації припинення підприємницької діяльності у 2019 році, у кількості відповідно до учасників справи, 3) сплатити судовий збір у сумі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок) і надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо) або докази звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України Про судовий збір.

Керуючись статтями 122, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви у спосіб подання (надіслання) до суду: 1) заяви про поновлення строку звернення до суду, у якій вказати підстави для поновлення строку, додати докази поважності причин його пропуску, 2) належним чином засвідчених копій документів, які додаються до позовної заяви, засвідчених копій форми ОК-5, паспорта громадянина України та доказів державної реєстрації припинення підприємницької діяльності у 2019 році, у кількості відповідно до учасників справи, 3) сплатити судовий збір у сумі 1073,60 грн. (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок) і надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо) або докази звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України Про судовий збір десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовна заява і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Смокович