Справа № 160/7278/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 липня 2021 року Справа № 160/7278/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання протиправним та скасування Наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (далі - відповідач) від 05.12.2019 №66/СК;
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що відповідачем не повідомлено про проведення будь-яких заходів державного архітектурно-будівельного контролю за об`єктом будівництва: «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 » та наказ №66/СК від 05.12.2019 прийнято в порушення вимог законодавства.
Ухвалою суду від 12.05.2021р. залишено позовну заяву без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 24.05.2021р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідач надав до суду відзив, у якому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що посадові особи діяли у межах своїх повноважень з дотриманям вимог чинного законодавства. Також посилається, що позивачем пропущено строк звернення із позовом до суду з посиланням на приписи статті 122 КАС України та зазначає, що оскаржуваний наказ №66/СК від 25.10.2019 року направлено листом від 09.12.2019 №9/3-469 та підтверджується чеком ДД АТ «Укрпошта» від 10.12.2019 до списку №5407 згрупованих поштових відправлень листів рекомендованих, тому строк для оскарження наказу починає свій перебіг 05.12.2019 та спливає 05.06.2020.
Враховуючи, що вирішення питання дотримання чи поновлення строку звернення до суду є першочерговим за розгляд справи по суті позовних вимог, суд виходить з наступного.
Тому, за дорученням позивача, адвокат Кок Станіслав Анатолійович двічі звертався до начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради із адвокатськими запитами від 14.04.2021 року вих.№1404/2021/1 (вх. №13/75 від 16.04.2021 року) та від 28.04.2021 року вих. №2804/2021/1, про надання копії наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 05.12.2019 року №66/СК та матеріалів перевірки, за результатами якої був прийнятий згаданий наказ (акт перевірки, направлення для проведення позапланової перевірки, приписи, протоколи, тощо, разом із підтвердженнями їх отримання ОСОБА_1 або надсилання на його адресу рекомендованим листом з повідомленням).
30.04.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надана відповідь вих.№9/1-323 від 30.04.2021 на запит позивача разом з копією наказу від 05.12.2019 року №66/СК та повідомлено, що під час виїзду для проведення позапланового заходу в період з 30.10.2019 по 12.11.2019 на об`єкті будівництва «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 » суб`єкт будівництва був відсутній, тому матеріали за результатами позапланової перевірки не було складено відповідно до чинного законодавства України.
Статтею 122 КАС України регламентовано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд враховує, що позивач дізнався про порушення своїх прав14.04.2021 року з офіційного веб-сайту Портал Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва е-construction.gov.ua, тому за вказаних обставин позивачем дотримано строк звернення з позовом до суду.
При цьому, суд враховує, що відповідачем в якості доказів направлення позивачу оспорюваного наказу від 05.12.2019 №66/СК надано копіє реєстру та фіскального чеку від 10.12.2019 з яких вбачається направлення рекомендованої кореспонденції з повідомленням про вручення. Однак, доказів вручення або невручення позивачу відповідачем не надано.
22.07.2021 до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи в загальному порядку.
Суд вивчивши матеріали адміністративної справи, та оцінивши їх, при розгляді заяви відповідача виходить з наступного.
Форми адміністративного судочинства визначені у ст.12 КАС України.
Відповідно до ч.2 ст.12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Згідно ч.3 ст.12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Частиною 2 ст.257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною 7 статті 262 КАС України передбачено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву.
Відповідно до ч.5 ст.162 КАС України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.
Ухвалою суду від 24.05.2021 року визначено, що розгляд справи по суті розпочати 22.06.2021.
Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Відповідачем не наведено жодних аргументів та не надано відповідних доказів щодо необхідності розгляду справи саме у загальному провадженні.
З урахуванням наведеного, заява відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не підлягає задоволенню.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
30.04.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради надана відповідь на запит позивача разом з копією наказу від 05.12.2019 року №66/СК та повідомлено, що під час виїзду для проведення позапланового заходу в період з 30.10.2019 по 12.11.2019 на об`єкті будівництва «Нове будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 » суб`єкт будівництва був відсутній, тому матеріали за результатами позапланової перевірки не було складено відповідно до чинного законодавства України.
Вважаючи вказаний наказ відповідача протиправним, позивач звернувся з відповідним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Згідно ст.3 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради створено на підставі рішення міської ради від 16.03.2016 року №7/3 «Про затвердження структури Дніпропетровської міської ради та її виконавчих органів, граничної чисельності працівників міської ради та її виконавчих органів» (зі змінами та доповненнями), відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».
Положенням про управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 23.05.2018 року №33/32, основним завданням Управління є здійснення відповідно до Закону державного архітектурно-будівельного контролю виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконавчих та будівельних робіт (далі Порядок).
Згідно п.5 Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (п.7 Порядку).
Відповідно до п.9 Порядку Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.
Пунктами 16, 17 зазначеного Порядку передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
Згідно п.12 Порядку, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема за допомогою електронного кабінету, у строки, передбачені законодавством.
За приписами п.13 Порядку суб`єкт містобудування за результатами перевірки має право отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно п.18 Порядку керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Згідно п.21 Порядку, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єкта містобудування або його представника, про що складається відповідний акт, а тому проведення позапланового заходу за відсутності суб`єкта містобудування є протиправним.
Відповідно абз.11 п.7 Порядку (в редакції, чинній на час проведення відповідачем позапланової перевірки об`єкту будівництва позивача) під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Однак, всупереч зазначеній нормі відповідачем цього зроблено не було. Докази зворотнього на наказі №66/СК від 05.12.2019 та направленні №0520 від 29.10.2019 відсутні.
Суд не приймає до уваги пояснення відповідача про відсутність суб`єкта будівництва (позивача по справі) під час виїзду для проведення позапланового заходу в період з 30.10.2019 по 12.11.2019 на об`єкті будівництва. Відповідачем не надано доказів повідомлення позивача про проведення позапланового заходу, а також ознайомлення з наказом №609п від 28.10.2019 року та направленням №0520 від 29.10.2019.
Абзац 1 пункту 9 Порядку (в редакції чинній на час проведення відповідачем нової перевірки об`єкту будівництва позивача) чітко визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Як встановлено у рішенні вище, відповідачем цього зроблено не було, чим порушено норми чинного законодавства.
Суд приймає доводи та докази відповідача про направлення позивачу наказу №66/СК від 05.12.2019 рекомендованим листом з повідомленням, що підтверджено відповідним реєстром та фіскальним чеком. Однак доказів вручення (повідомлення) або невручення (конверт-повернення) суду не надано.
Відповідно до ст.ст.73-76 КАС України, докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, достатніми, в тому числі, містити інформацію щодо предмета доказування.
Таким чином, відповідачем не доведено правомірність своїх дій та прийнятих рішень.
За таких обставин, суд вважає протиправним наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 05.12.2019 №66/СК про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
В силу вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно ч.2 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст.9, 90, 72-78, 241-246, 260-263, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 05.12.2019 №66/СК.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова