Справа № 160/5177/23
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2023 року Справа № 160/5177/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В.
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Міськсвітло» Дніпропетровської міської ради до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення
16.03.2023 Комунальне підприємство «Міськсвітло» Дніпропетровської міської ради (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій просить:
Ухвалою від 21.03.2023 суд відкрив провадження у адміністративній справі; справу №160/5177/23 та призначив до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
12.04.2023 Головне управлінням ДПС у Дніпропетровській області подало письмовий відзив на позов, в якому відповідач не визнає позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач зазначає, що згідно із Реєстром операцій СЕА ПДВ, підприємство КП «МІСЬКСВІТЛО» ДМР мало достатній ліміт в період з 02.01.2023 (1 025 590,70 грн) по 13.01.2023 (1 180 792,45 грн) для вчасної реєстрації податкової накладної № 85 від 28.12.2022 на суму ПДВ 77 903,26 грн. Однак платником протягом 15 календарних днів не було здійснено жодної спроби зареєструвати дану накладну у Журналі прийому, що призвело до порушення терміну реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних. Щодо своєчасної реєстрації податкової накладної №84 від 28.12.2022 на суму ПДВ 1 152 638 гривень, у підприємства був наявний ліміт у Реєстрі операцій СЕА ПДВ, починаючи з 11.01.2023, який становив 1 172 078,44 гривень, що давало можливість зареєструвати своєчасно накладну, але спроб за цей період у Журналі прийому не спостерігається. Станом на 13.01.2023 після поповнення рахунку на суму в розмірі 200 000 гривень, для можливості реєстрації податкових накладних №84 та №85, підприємством починаючи з 16:11 подавались на реєстрацію податкові накладні № 64 від 13.01.2023, №70 від 13.01.2022, №72 від 13.01.2023, №73 від 13.01.2023, № 74 від 13.01.2023, № 75 від 13.01.2023, але з причин, пов`язаних з програмним забезпеченням податкового порталу не приймались ДПС. У зв`язку з російською агресією, на території України були введені стабілізаційні графіки, згідно яких на підприємстві відсутнє електропостачання 13.01.2023 до 16:00, що підтверджується листом ДТЕК «Дніпровські Електромережі». На наступний після 13.01.2023 року робочий день - 16.01.2023 податкові накладні на суми 1 152 538 грн та 77 903,26 грн були зареєстровані ДПС, з порушенням терміну реєстрації податкових накладних в один день. Інформація стосовно технічних збоїв в роботі телекомунікаційних систем, електронних сервісів та/або регламентних робіт, що потребують зупинки Єдиного реєстру податкових накладних за операційні дні 13.01.2023-16.01.2023 від ДПС України не надходила. Відповідачем вказано, що із-за невірного заповнення полів для підпису електронного документу, податкові накладні не були прийняті електронними системами. Таким чином, позивач безпідставно заявив, що податкові накладні не могли бути своєчасно зареєстровані з технічних причин, оскільки протягом часу, достатнього для реєстрації, позивачем реєструвалися інші податкові накладні та спроб зареєструвати податкові накладні №84,85 з датою виписки 28.12.2022 жодного разу не вчинялися, і тому посилання па технічну неможливість зареєструвати податкові накладні вчасно не є правомірним. Зазначений висновок було зроблено і під час розгляду заперечень. Враховуючи викладене, штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування застосовуються контролюючими органами в порядку та розмірах, передбачених ст. 120 прим.1 Податкового кодексу України, до особи, на яку покладено обов`язок щодо такої реєстрації, незалежно від причин, які призвели до порушення.
12.04.2023 Головне управлінням ДПС у Дніпропетровській області заявило клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження або в судовому засіданні з викликом сторін.
10.05.2023 відповідач подав до суду додаткові пояснення, в яки, крім зазначеного у відзиві, вказав, що позивач в додаткових поясненнях посилається на підпункт 69.18 підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України, згідно якого тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин (в редакції Закону України «Про внесення змін до розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування від 12.01.2023 № 2876-IX, який набрав чинність 08.02.2023. Але на момент порушення діяла інша редакція, за якою приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин. Враховуючи викладене, штрафні санкції за порушення граничних термінів реєстрації в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування застосовуються контролюючими органами в порядку та розмірах, передбачених ст. 120 прим.1 Податкового кодексу України, до особи, на яку покладено обов`язок щодо такої реєстрації, незалежно від причин, які призвели до порушення.
18.05.2023 представник позивав подав до суду пояснення, в яких зазначив, що Закон не містить вимог щодо необхідності початку реєстрації податкових накладних в певний день проміжку часу, також чинне законодавство не зобов`язує суб`єктів господарювання невідкладно розпочинати реєстрацію податкових накладних з моменту накопичення необхідної суми на електронному рахунку. Термін реєстрації податкових накладних в даному випадку - до 15 січня 2023 року включно, відповідно позивач мав обов`язок зареєструвати (подати на реєстрацію) ці податкові накладні саме до спливу даного терміну, що і було виконано 13.01.2023, проте через некоректну роботу електронного кабінету платника податків реєстрація не відбулась. Позивач не посилався на підпункт 69.18 Податкового кодексу України в наданих поясненнях, порядок обміну електронними документами з контролюючими органами викладено в Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений Постановою КМУ №1246 від 29.12.2010, у відповідності до п.3 якого, в редакції що діяла на момент події та діє до теперішнього часу, операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Стосовно заявленого відповідачем у клопотанні про розгляд справи в порядку загального позовного провадження або в судовому засіданні з викликом сторін, суд зазначає таке.
Частинами 1-3 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Частиною 4 статті 12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років;
6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.
Згідно із ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Приписами частини 4 статті 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.
Законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.
Предмет спору у цій справі не належить до категорії, визначеної у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.
У заяві відповідач не зазначив та не обґрунтовано в чому полягає для відповідача важливе значення розгляду справи саме в порядку загального позовного провадження, дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.
Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України), з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України.
Крім того, учасники справи не обмежені у своєму праві подавати відзив, відповідь на відзив, заперечення, пояснення по суті спору, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.
Відповідач вчасно скористався наданим йому правом на подання відзиву та надав до суду відзив від 12.04.2023 й пояснення від 10.05.2023 з викладенням правової позиції щодо заявлених позовних вимог, та надав до суду докази на підтвердження власних доводів.
Положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.
Отже, принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Суд зважає на введення в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 14.03.2022 року №133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.04.2022 року строком на 30 діб указом Президента України від 18.04.2022 року №259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 року строком на 90 діб указом Президента України від 17.05.2022 року №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 року строком на 90 діб указом Президента України від 23.08.2022 року №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21.11.2022 року строком на 90 діб указом Президента України від 07.11.2022 року №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19.02.2023 року строком на 90 діб указом Президента України від 06.02.2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», продовження воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20.05.2023 року строком на 90 діб указом Президента України від 01.05.2023 року №254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні».
Відтак суди здійснюють правосуддя в умовах дотримання безпеки учасників судового процесу.
Враховуючи викладене, суд вважає, що складність цієї справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування не входить до категорії справ, які необхідно розглядати за правилами загального позовного провадження або за правилами спрощеного провадження з викликом сторін.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Видами діяльності за КВЕД є: 33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання (основний); 33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання; 35.13 Розподілення електроенергії; 35.14 Торгівля електроенергією.
На підставі п.п. 20.1.4, п.п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 розділу І та п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, спеціалістом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку Комунального підприємства «Міськсвітло» Дніпропетровської міської ради з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог п. 201.10 ст. 201 розділу V Податкового кодексу України за червень, вересень, грудень 2022 року.
За результатами перевірки складено акт від 24.01.2023 №2573/04-36-04-07/3341598, в якому встановлено, що в порушення п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України підприємством допущена затримка реєстрації наступних податкових накладних:
- №22 від 10.06.2022, дата реєстрації 01.07.2022, кількість днів затримки 1, сума ПДВ за ПН/РК 307,35 грн, розмір штрафу 10%, сума штрафних санкцій 30,74 грн;
- №66 від 13.06.2022, дата реєстрації 16.08.2022, кількість днів затримки 47, сума ПДВ за ПН/РК 23,84 грн, розмір штрафу 30%, сума штрафних санкцій 7,15 грн;
- №75 від 15.09.2022, дата реєстрації 12.10.2022, кількість днів затримки 12, сума ПДВ за ПН/РК 895,65 грн, розмір штрафу 10%, сума штрафних санкцій 89,57 грн;
- №84 від 28.12.2022, дата реєстрації 16.01.2023, кількість днів затримки 1, сума ПДВ за ПН/РК 1152538 грн, розмір штрафу 10%, сума штрафних санкцій 115253,80 грн;
13.02.2023 позивачем подані до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заперечення на акт перевірки.
16.02.2023 позивачем подані до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області доповнення до заперечення на акт перевірки
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, визначаються положеннями Податкового кодексу України.
Розділ V Податкового кодексу України регулює порядок нарахування та сплати податку на додану вартість, визначає платників податку, встановлює порядок реєстрації в якості платників ПДВ, визначає об`єкти оподаткування та розміри ставок податку, операції, які звільнені від оподаткування, а також, правила складання податкової накладної та/або розрахунку коригування до неї та правила їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно із п.п. 20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючи органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Контролюючи органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки, відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України. Відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 статті 75 ПКУ Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО. Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Згідно із пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Відповідно до пп. 16.1.3 п. 16.1 ст. 16 ПК України, платник податків зобов`язаний, зокрема, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.
Згідно із п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно із пунктом 120-1.1 статті120 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 1 0 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.
ПК України визначено обов`язок платника податку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування, та у разі порушення визначених законодавством граничних строків для такої реєстрації застосовуються штрафні санкції.
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає що у зв`язку з незалежних від нього причин, фактично було порушено терміни реєстрації ПН/PK, передбачені п. 201.10 ст. 201 ПК України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246), який визначає механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до ЄРПН.
Згідно із п. 5 Порядку № 1246 Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.п. 11-15 Порядку після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.
За результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Відповідно до п. 3 Порядку операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Таким чином, як ПК України, так і Порядком передбачено, що у разі отримання контролюючим органом податкової накладної від платника податку, за результатами проведення їх перевірки платнику податку надсилається квитанція про прийняття, неприйняття або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування протягом операційного дня.
Враховуючи вищевикладені норми Податкового кодексу України та Порядку №1246, квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, в усіх без виключення випадках, при направленні платником податків податкових накладних/розрахунків коригування для реєстрації має бути надіслана платнику податків до 20 години того ж дня.
Спірним питанням у даних правовідносинах є встановлення порушення строків реєстрації 2 податкових накладних з 5, вказаних в акті перевірки та відображених в податковому повідомленні-рішенні, а саме: №84 від 28.12.2022 та №85 від 28.12.2022.
Згідно із Реєстру операцій СЕА ПДВ, підприємство КП «МІСЬКСВІТЛО» ДМР мало достатній ліміт в період з 02.01.2023 (1 025 590 70 грн) по 13.01.2023 (1 180 792, 45 грн) для вчасної реєстрації податкової накладної № 85 від 28.12.2022 на суму ПДВ 77 903,26 грн. Однак платником протягом 15 календарних днів не було здійснено жодної спроби зареєструвати дану накладну у Журналі прийому, що призвело до порушення терміну реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Щодо своєчасної реєстрації податкової накладної №84 від 28.12.2022 на суму ПДВ 1152638 грн, то встановлено, що у підприємства був наявний ліміт у Реєстрі операцій СЕА ПДВ, починаючи з 11.01.2023, який становив 1 172 078,44 гривень, що давало можливість зареєструвати своєчасно накладну, але спроб за цей період у Журналі прийому не спостерігається.
Станом на 13.01.2023 після поповнення рахунку на суму в розмірі 200 000 гривень, для можливості реєстрації податкових накладних №84 та №85, підприємством починаючи з 16 год. 11 хв. подавались на реєстрацію податкові накладні № 64 від 13.01.2023, №70 від 13.01.2022, №72 від 13.01.2023, № 73 від 13.01.2023, №74 від 13.01.2023, № 75 від 13.01.2023), але з причин, пов`язаних з програмним забезпеченням податкового порталу не приймались ДПС.
У зв`язку з російською агресією, на території України були введені стабілізаційні графіки, згідно яких на підприємстві відсутнє електропостачання 13.01.2023 до 16:00, що підтверджується листом ДТЕК «Дніпровські Електромережі».
На наступний після 13.01.2023 року робочий день - 16.01.2023 податкові накладні на суми 1 152 538 та 77 903,26 грн були зареєстровані ДПС, з порушенням терміну реєстрації податкових накладних в один день.
Згідно із підпунктом 69.18 ПК України підрозділом 10 розділу ХХ ПК України, в редакції, чинній на момент реєстрації податкових накладних, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин.
Інформація стосовно технічних електронних збоїв в роботі телекомунікаційних, електронних сервісів та/або регламентних робіт, що потребують зупинки Єдиного реєстру податкових накладних за операційні дні 13.01.2023 16.01.2023 від ДПС України не надходила, доказів зворотнього суду не надано.
Позивач разом з запереченнями на акт перевірки надав перелік квитанцій про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. В свою чергу, у Журналі прийому податкові накладні № 64 від 13.01.2023, №70 від 13.01.2023, №72 від 13.01.2023, № 73 від 13.01.2023, № 74 від 13.01.2023, № 75 від 13.01.2023 не були зареєстровані у термін, визначеним законодавством, через виявлення помилок, що зазначені у Квитанції 1, а саме:
- у податковій накладній № 73 від 13.01.2023 зазначено помилку порушення вимог п.5 постанови Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 «Про затвердження порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» із змінами та доповненнями, внесеними постановою КМУ від 30 січня 2015 року № 20, а саме: невірна послідовність накладання підписів»;
- у податковій накладній № 74 від 13.01.2023 зазначено помилку порушення вимог п.5 постанови Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 «Про затвердження порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» із змінами та доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 30 січня 2015 року №20, а саме: невірна послідовність накладання підписів.
Тобто через невірне заповнення полів для підпису електронного документу, податкові накладні не були прийняті електронними системами. Вказане свідчить про належну роботи системи, що спростовує твердження позивача про неможливість реєстрації через некоректну роботу реєстру.
Позивач на підтвердження відсутності електропостачання надав до суду лист АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» від 15.02.2023 №7604/1001, яким підтверджено відсутність електропостачання за адресою: м. Дніпро, вул. Шинна, 26, 13.01.2023 з 9:00 годин до 16:45 годин.
На підтвердження відсутності доступу до мережі інтернет позивачем надано лист ТОВ «Телеміст 2012», яким підтверджено відсутність доступу до мережі інтернет в період з 12.01.2023 12:05 годин по 13.01.2023 16:00 годин за договором №8587 від 03.01.2023 за адресою: м. Дніпро, вул. Шинна, 26.
Суд звертає увагу, що підпунктом 69.18 ПК України підрозділом 10 розділу ХХ ПК України, в редакції, чинній на момент реєстрації 2-х податкових накладних, тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 08 години 00 хвилин до 18 години 00 хвилин.
Таким чином, для проведення своєчасної реєстрації податкових накладних 13.01.2023 позивач мав часу більше години, що є достатнім часом для реєстрації податкових накладних, а тому посилання на відсутність електропостачання не спростовують дій позивача.
Відтак позивач безпідставно заявив, що податкові накладні не могли бути своєчасно зареєстровані з технічних причин, оскільки, протягом часу достатньому для реєстрації, позивачем реєструвалися інші податкові накладні та спроб зареєструвати податкові накладні №84,85 з датою виписки 28.12.2022 року жодного разу не вчиняв, тому посилання на технічку неможливість зареєструвати податкові накладні вчасно не є правомірним.
Відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі № 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.
У постановах від 3 квітня 2020 року (справа №160/5380/19), від 10 червня 2019 року (справа №802/1825/16-а) та від 12 липня 2019 року (справа №0940/1600/18) Верховний Суд вказав, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.
Встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Однак, позивачем до суду не надано протоколів руху податкових накладних №84, №85 від 28.12.2022 на підтвердження неможливості їх реєстрації саме через технічні збої програми.
При розгляді справ щодо накладення податковими органами штрафних санкцій на платника податків суд повинен встановити наявність чи відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення.
Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові від 30 січня 2018 року по справі № 815/2745/17, від 26 червня 2018 року по справі №808/2127/17, від 03 травня 2018 року по справі № 818/1070/17, платник податків може нести відповідальність за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних лише якщо така несвоєчасна реєстрація зумовлена його винними діями.
Суд звертає увагу, що в постанові від 14 лютого 2019 року по справі №809/1040/17 Верховний Суд встановив, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Позивачем не доведено суду належними засобами доказування неможливості зареєструвати податкові накладні № 84, № 85 від 28.12.2022 останнім днем граничного строку реєстрації 13.01.2023, а тому в діях позивача наявна вина, що зумовлює накладення штрафних санкцій оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд зробив висновок про відсутність правових підстав для задоволення позову.
Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно із ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.
Керуючись статтями 2, 9, 77, 78, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 26.06.2023 року.

Суддя С.В. Ніколайчук