Справа № 200/2477/23
Суддя: Кравченко Т.О.
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про поновлення строку звернення до суду

26 червня 2023 року Справа №200/2477/23

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Кравченко Т.О.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

01 червня 2023 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (далі відповідач, ГУ ПФУ в Донецькій області), надісланий засобами поштового зв`язку 26 травня 2023 року, в якому позивач просив:

- визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Донецькій області щодо відмови ОСОБА_1 у нарахуванні та виплаті з 01 вересня 2022 року щомісячної доплати до пенсії в сумі 2 000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» додатково до існуючого розміру пенсійного забезпечення, визначеного на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року по справі № 200/16407/21, яке набрало законної сили 15 червня 2022 року;

- зобов`язати ГУ ПФУ в Донецькій області провести ОСОБА_1 нарахування та виплату з 01 вересня 2022 року щомісячної доплати до пенсії в сумі 2 000,00 грн згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальний захист окремих категорій осіб» додатково до існуючого розміру пенсійного забезпечення, визначеного на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року по справі № 200/16407/21, яке набрало законної сили 15 червня 2022 року.

Ухвалою від 02 червня 2023 року позовна заява була залишена без руху.

Позивач усунув недоліки позовної заяви.

14 червня 2023 року суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі; вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами; встановив строк для подання заяв по суті справи; витребував у відповідача докази.

Про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі учасники справи повідомлені в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України (далі КАС).

Відповідно до ч. 1 ст. 262 КАС розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження у випадках, визначених ст. 263 цього Кодексу, розпочинається через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 2 ст. 262 КАС).

Як на час прийняття позовної заяви та відкриття провадження в адміністративній справі, так і на час розгляду справи по суті триває широкомасштабна військова агресія російської федерації, яка слугувала підставою для введення в Україні з 24 лютого 2022 року 05 години 30 хвилин воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану».

Указом Президента України від 01 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 07 травня 2023 року № 3057-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану продовжений з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області як отримувач пенсії за вислугу років відповідно до Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон № 2262).

Позивач стверджував, що в порушення вимог постанови Кабінету Міністрів України від 14 липня 2021 року № 713 «Про додатковий соціальних захист окремих категорій осіб» (далі Постанова КМУ № 713) пенсійний орган відмовив в нарахуванні та виплаті щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2 000,00 грн.

Вважаючи такі дії пенсійного органу протиправними, позивач звернувся до суду з цим позовом.

На підставі наданих сторонами доказів суд встановив таке.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що встановлено на підставі паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

З 13 грудня 2014 року постійне місце проживання позивач зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить штамп про реєстрацію місця проживання, проставлений в паспорті.

ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області.

Позивачу призначена пенсія за вислугу років на підставі Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон № 2262), про свідчить посвідчення № НОМЕР_3 , видане УМВС України по Донецькій області 30 вересня 2005 року.

В листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ПФУ в Донецькій області про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

23 грудня 2021 року Донецький окружний адміністративний суд ухвалив рішення у справі № 200/16407/21, яким позов ОСОБА_1 задовольнив, а саме:

- визнав протиправним та скасував рішення ГУ ПФУ в Донецькій області № 23 від 11.06.2021 року про відмову в перерахунку пенсії за вислугу років ОСОБА_1 позивачу на підставі довідки № 33/23-8421 від 17.05.2021 року, виданої ДУ «ТМО МВС України по Донецькій області»;

- зобов`язав ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити перерахунок та виплату пенсії за вислугу років ОСОБА_1 на підставі довідки № 33/23-8421 від 17.05.2021 року, виданої ДУ «ТМО МВС України по Донецькій області», за винятком раніше проведених виплат.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року у справі № 200/16407/21 набрало законної сили на підставі ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 15 червня 2022 року.

На виконання рішення суду у справі № 200/16407/21 ГУ ПФУ в Донецькій області провело перерахунок пенсії позивача.

Так, згідно з розпорядженням за пенсійною справою № -МВС пенсійний орган провів ОСОБА_1 перерахунок пенсії за вислугу років, виходячи з таких показників:

Із суми грошового забезпечення:

- посадовий оклад 2 400,00 грн;

- оклад за військове звання 2 000,00 грн;

- процентна надбавка за вислугу років 35% 1 540,00 грн;

- середньомісячна сума додаткових видів грошового забезпечення за 24 місяці, у тому числі надбавка за специфічні умови проходження служби, премія 115,54% 11 979,18 грн;

всього 17 919,18 грн;

в тому числі сума грошового забезпечення для обчислення пенсії 17 919,18 грн;

оснований розмір пенсії: 70% грошового забезпечення (вислуга років 27) у розмірі 12 543,43 грн;

з урахуванням індексації 14 299,51 грн;

індексація базового ОСНП (12 543,43*0,140) 1 756,08 грн;

вид підвищення або надбавки до пенсії:

підсумок пенсії (з надбавками) 14 299,51 грн;

підстава перерахунку рішення суду;

з 01 вересня 2022 року 14 299,51 грн;

строк закінчення виплати пенсії довічно;

період перерахунку з 01 жовтня 2009 року.

Отже, внаслідок перерахунку пенсії на виконання рішення суду у справі № 200/16407/21 пенсійний орган припинив нарахування та виплату ОСОБА_1 щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2 000,00 грн, встановленої Постановою КМУ № 713.

У відповідь на звернення позивача від 03 квітня 2023 року листом від 01 травня 2023 року № 7736-8788/Г-02/8-0500/23 ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило, що відповідно до п. 1 Постанови КМУ № 713 у разі, коли пенсії особам, зазначеним в абз. абз. 1 і 2 цього пункту, переглядались (перераховувались) після 01 березня 2018 року, щомісячна доплата, встановлена абз. абз. 1 і 2 цього пункту, не виплачується, крім випадків, коли розмір пенсії після такого перегляду (перерахунку) збільшився менше ніж на 2 000,00 грн.

Якщо сума збільшення пенсії під час її перегляду (перерахунку) не досягла 2 000,00 грн, щомісячна доплата, передбачена абз. 1 цього пункту, встановлюється в сумі, якої не вистачає до зазначеного розміру.

ГУ ПФУ в Донецькій області вказало на те, що відповідно до Постанови КМУ № 713 з 01 липня 2021 року ОСОБА_1 була встановлена щомісячна доплата у розмірі 2 000,00 грн.

В серпні 2022 року на виконання рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 грудня 2021 року у справі № 200/16407/21, яке набрало законної сили 15 червня 2022 року, проведений перерахунок пенсії з 01 грудня 2019 року на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 17 травня 2021 року № 33/25-8421.

У зв`язку з тим, що внаслідок перерахунку розмір пенсії ОСОБА_1 збільшився більш ніж на 2 000,00 грн, ГУ ПФУ в Донецькій області дійшло висновку про наявність підстав для припинення виплати щомісячної доплати до пенсії, передбаченої Постановою КМУ № 713, з 01 вересня 2022 року.

Позивачу роз`яснено, що у разі незгоди з відповіддю пенсійного органу, вона може бути оскаржена в адміністративному або судовому порядку.

На час розгляду справи позивач отримує пенсію за вислугу років в загальному розмірі 15 799,51 грн, про що свідчить протокол за пенсійною справою № (МВС) від 21 червня 2023 року; при цьому щомісячна доплата до пенсії, установлена Постановою КМУ № 713, йому не нараховується і не виплачується.

Строк звернення до адміністративного суду визначає ст. 122 КАС.

Так, згідно з ч. 1 ст. 122 КАС позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Конституційний Суд України в рішенні від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 зазначив, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Право особи на судовий захист гарантується ст. 55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини в п. п. 22-23 рішення від 28 березня 2006 року у справі «Мельник проти України» зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги; однак право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність; ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. Правила регулювання строків подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту.

В п. 30 рішення від 25 жовтня 2007 року у справі «Балацький проти України» йдеться, що неможливо припустити, щоб п. 1 ст. 6 Конвенції детально описував процесуальні гарантії, які надаються сторонам у спорі, а саме: справедливий, публічний і швидкий розгляд, - і водночас не гарантував сторонам, що спір щодо їх прав та обов`язків буде остаточно вирішено.

Згідно з абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас ч. 3 ст. 122 КАС передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, відповідно до ст. 87 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1788-ХІІ «Про пенсійне забезпечення» (далі Закон № 1788) нараховані суми пенсії, не затребувані пенсіонером своєчасно, виплачуються за минулий час не більш як за 3 роки перед зверненням за одержанням пенсії. Суми пенсії, не одержані своєчасно з вини органу, що призначає або виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком.

Ст. 46 Закону України від 09 липня 2003 року № 1058-ІV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі Закон № 1058) встановлено, що нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але не отримав своєчасно з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії. У цьому разі частина суми неотриманої пенсії, але не більш як за 12 місяців, виплачується одночасно, а решта суми виплачується щомісяця рівними частинами, що не перевищують місячного розміру пенсії. Нараховані суми пенсії, не отримані з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Згідно зі ст. 55 Закону України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі Закон № 2262) нараховані суми пенсії, на виплату яких пенсіонер мав право, але своєчасно не отримав з власної вини, виплачуються за минулий час, але не більш як за три роки до дня звернення за отриманням пенсії. У цьому разі частина суми недоотриманої пенсії, але не більш як за 12 місяців, виплачується одночасно, а решта суми виплачується щомісяця рівними частинами, що не перевищують місячного розміру пенсії. Нараховані суми пенсії, не отримані пенсіонером з вини органу Пенсійного фонду України, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24 грудня 2020 року у справі № 510/1286/16-а навела висновок про те, що норми, зокрема, ст. 46 Закону № 1058 (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії), підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов:

1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом;

2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

Таким чином, норми спеціального законодавства у сфері соціального захисту, які стосуються необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонеру суми пенсії, стосуються саме нарахованих сум пенсії за минулий час, які не виплачені з вини пенсійного органу.

Спірні правовідносини виникли щодо дій пенсійного органу, які полягали в припиненні нарахування та виплати позивачу щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2 000,00 грн, встановленої Постановою КМУ № 713, з 01 вересня 2022 року, внаслідок перерахунку, проведеного в серпні 2022 року на виконання рішення суду.

Отже, до спірних правовідносин належить застосовувати шестимісячний строк звернення до суду, встановлений абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС.

Висновки щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого ст. 122 КАС, у соціальних спорах, наведені в постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19, і полягають в наступному:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку тощо.

Вирішуючи питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 24 грудня 2020 року у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок. Отже, в цьому випадку початок перебігу строку звернення до адміністративного суду слід пов`язувати з датою отримання листа-відповіді, листа-роз`яснення від органу Пенсійного фонду України на запит особи про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку.

При цьому, поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені. Саме такий висновок наведений Верховним Судом в постанові від 21 лютого 2020 року у справі № 340/1019/19.

В постанові від 31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19 Верховний Суд наголосив, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Застосувавши до спірних правовідносин норми ст. 122 КАС з урахуванням висновків Верховного Суду, суд дійшов висновку, що про порушення своїх прав внаслідок припинення з 01 вересня 2022 року нарахування та виплати щомісячної доплати до пенсії в розмірі 2 000,00 грн, передбаченої Постановою КМУ № 713, позивач повинен був дізнатися у вересні 2022 року, отримавши відповідну пенсійну виплату.

Отримання позивачем листа ГУ ПФУ в Донецькій області від 01 травня 2023 року № 7736-8788/Г-08/8-0500/23 відповіді на звернення від 03 квітня 2023 року не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вичиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти майже через шість місяців після отримання пенсії за вересень 2022 року.

Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Аналогічні висновки наведені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27 січня 2020 року у справі № 420/3001/19, від 25 лютого 2020 року у справі № 360/1870/19, від 27 серпня 2021 року у справі № 1.380.2019.000974, від 27 січня 2021 року у справі № 160/4284/19.

До суду з цим позовом позивач звернувся 26 травня 2023 року, про що свідчить відбиток календарного штемпеля, проставлений працівником поштового зв`язку на конверті, в якому здійснено поштове відправлення.

Отже, в частині позовних вимог, які стосуються нарахування та виплати щомісячної доплати до пенсії в сумі 2 000,00 грн, встановленої Постановою КМУ № 713, за період з 01 вересня 2022 року по 30 листопада 2022 року позов подано з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, визначеного абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В порушення вимог ч. 1 ст. 123, ч. 6 ст. 161 КАС, звертаючись до суду з цим позовом, позивач не надав заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Оскільки позовна заява не відповідала вимогам ч. 1 ст. 123, ч. 6 ст. 161 КАС, ухвалою від 05 червня 2023 року вона була залишена без руху з наданням позивачу десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску в частині позовних вимог, які стосуються періоду з 01 вересня 2022 року по 30 листопада 2022 року.

При цьому суд зауважує, що позовні вимоги за період з 01 грудня 2022 року по 26 травня 2023 року заявлені з дотриманням строку звернення до адміністративного суду, визначеного абз. 1 ч. 2 ст. 122 КАС.

13 червня 2023 року засобами електронного зв`язку, а 14 червня 2023 року засобами поштового зв`язку до суду надійшла заява позивача про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду в частині позовних вимог, які стосуються періоду з 01 вересня 2022 року по 30 листопада 2022 року, позивач зазначив, що його місце проживання зареєстроване в с. Берхівка Бахмутського району Донецької області, фактично в період з 24 лютого 2022 року по 01 жовтня 2022 року разом з дружиною він проживав за адресою АДРЕСА_2 .

Позивач вказував на те, що внаслідок військової агресії російської федерації, активних бойових дій, постійних ракетних обстрілів він разом з родиною був вимушений перебувати в укритті. В подальшому внаслідок ракетного враження будинок АДРЕСА_3 був повністю зруйнований. Через ці обставини позивач був позбавлений можливості скоритися послугами адвоката або самостійно звернутися до суду.

Крім того, внаслідок перенесеного стресу дружина позивача ОСОБА_2 отримала тяжке захворювання серцево-судинної системи і в лютому 2023 року їй встановлена інвалідність ІІ групи загального захворювання. Позивач потребував кошти на оплату лікування дружини, а тому не мав можливості сплатити судовий збір.

В жовтні 2022 року позивач з дружиною були вимушені залишити м. Бахмут та виїхати до Чернівецької області, де знайомі родини надали їм тимчасове місце проживання, однак доступу до Інтернету позивач не мав.

Позивач стверджував, що за першої можливості звернувся до суду з цим позовом.

На підтвердження доводів, викладених в заяві про поновлення строку звернення до суду, позивач додатково надав свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_4 та довідку до акта огляду МСЕК серії 12 ААВ № 782578.

Вирішуючи питання щодо можливості поновлення позивачу строку звернення до адміністративного суду, суд виходить з того, що сам по собі цей інститут має на меті полегшення надання учасниками процесу доказів, підвищує їх достовірність, а також забезпечує правову визначеність учасників спірних правовідносин. Обмеження строку реалізації права на судовий захист покликане передусім дисциплінувати учасників адміністративних правовідносин.

Поряд із цим, право особи на судовий захист гарантується ст. 55 Конституції України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому має пріоритетне значення під час здійснення правосуддя, зокрема, при вирішенні судом питання щодо надання можливості його реалізації особою, якій воно надано.

Як на час виникнення підстав для звернення до суду, так і на час звернення позивача до суду з цим позовом тривала широкомасштабна військова агресія російської федерації, яка слугувала підставою для введення в Україні з 24 лютого 2022 року 05 години 30 хвилин воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану».

Указом Президента України від 01 травня 2023 року № 254/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 07 травня 2023 року № 3057-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану продовжений з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Верховний Суд в постанові від 27 січня 2023 року у справі № 580/2129/22 зазначив, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року № 75 був затверджений Перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні).

Бахмутська міська територіальна громада Бахмутського району Донецької області включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнний (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), з його первинної редакції та перебувала в цьому переліку в редакції станом на 23 листопада 2022 року.

В подальшому на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2022 року № 1364 «Деякі питання формування переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією» Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України наказом від 22 грудня 2022 року № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за № 1668/39004, затвердило Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією (далі Перелік № 309).

Згідно з Переліком № 309 Бахмутська міська територіальна громада Бахмутського району Донецької області визначена територією активних бойових дій з 24 лютого 2022 року (п. 2.2 п. 2 розділу І), с. Берхівка Бахмутської міської територіальної громади Бахмутського району Донецької області з 24 лютого 2022 року по 27 лютого 2023 року.

З 28 лютого 2023 року с. Берхівка Бахмутської міської територіальної громади Бахмутського району Донецької області є тимчасовою окупованою російською федерацією територією України (п. 2 розділу ІІ).

Крім того, загальновідомою є інформація щодо інтенсивності бойових дій в м. Бахмут, які тривають до теперішнього часу.

Оцінивши повідомлені позивачем обставини, з урахуванням критеріїв, наведених Верховним Судом в постанові від 27 січня 2023 року у справі № 580/2129/22, беручи до уваги, що у цій справі йдеться про захист конституційного права особи на соціальний захист, суд дійшов висновку, що причини пропуску позивачем строку звернення до суду в частині позовних вимог, які стосуються періоду з 01 вересня 2022 року по 30 листопада 2022 року, є поважними, а пропущений ним строк підлягає поновленню.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 241, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

1. Заяву позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити.

2. Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії в частині позовних вимог, які стосуються періоду з 01 вересня 2022 року по 30 вересня 2022 року, та поновити цей строк.

3. Ухвала постановлена і підписана суддею 26 червня 2023 року.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту постановлення і оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Кравченко