Справа № 120/7683/23
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2023-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

23 червня 2023 р. Cправа № 120/7683/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, розглянувши матеріали:

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ), від імені та в інтересах якого діє адвокат Мунтян Євген Володимирович (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 705 від 27.12.2010, адреса для листування: а/с 8079, м. Вінниця, 21005),

до Головного управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100)

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

05.06.2022 поштою до суду надійшла позовна заява за підписом адвоката Мунтяна Є.В., подана від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про:

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 03.06.2020 за № -0228 на суму 112267,93грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 на суму 112267,93 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 18.05.2022 за № -0228 на суму 123494,72 грн;

- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.05.2023 за № -0228 на суму 142017,12 грн.

Ухвалою суду від 09.06.2023 вказану позовну заяву залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам статті 161 КАС України. З наведеннях відповідних мотивів суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Вінницькій області від 03.06.2020 за № -0228, від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228, у зв`язку з чим позивачу встановлено строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали шляхом подання до суду клопотання (заяви) про поновлення строку звернення до суду з наданням доказів поважності причин його пропуску або наведення обґрунтованих письмових пояснень щодо дотримання позивачем строку звернення до суду з відповідними позовними вимогами з наданням доказів на їх підтримку.

16.06.2023 до суду надійшла заява представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Клопотання обґрунтовується тим, що податкове повідомлення-рішення від 03.06.2020 за № -0228 направлялось позивачу на поштову адресу: АДРЕСА_2 , однак з 03.03.2020 позивач зареєстрований та проживає за іншою адресою, а саме по АДРЕСА_3 , що підтверджується відповідною відміткою у паспорті.

Крім того, згідно з відповіддю відповідача на адвокатський запит позивача від 30.05.2023, податкові повідомлення-рішення від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228 направлялись позивачу, однак були повернуті на адресу податкового органу у зв`язку із закінченням терміну зберігання поштового відправлення.

Водночас представник позивача зазначає, що з відповіді відповідача також стало відомо, що спірні податкові повідомлення-рішення винесені на підставі договору оренди земельної ділянки , який був розірваний позивачем в односторонньому порядку ще у 2016 році. Відтак позивач не знав про існування цих рішень, оскільки вважав, що договір оренди розірвано, а тому нарахування орендної плати є неможливим.

Таким чином, на думку представника позивача, про податкові повідомлення-рішення від 03.06.2020 за № -0228, від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228 позивачу фактично стало відомо лише з відповіді Головного управління ДПС у Вінницькій області на адвокатський запит, а саме 30.05.2023.

19.06.2023 до суду від представника позивача надійшли додаткові пояснення до клопотання про поновлення строку звернення. До клопотання долучено копію закордонного паспорта позивача на підтвердження того, що з 04.03.2022 позивач перебував за межами України, а тому не міг отримати спірне податкове повідомлення-рішення від 18.05.2023.

Відтак представник позивача просить суд поновити строк звернення до суду в частині оскарження податкових повідомлень-рішень від 03.06.2020 за № -0228, від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд керується такими мотивами.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Частиною першою статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

За змістом частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, зазначена норма встановлює строки звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, Податковий кодекс України не містить норм, які б визначали процесуальний строк звернення до суду з позовом у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження).

Відтак, у випадку відсутності правового регулювання у спеціальному законодавстві, застосуванню підлягають загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів, які встановлені КАС України.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 27.01.2022 у справі № 160/11673/20, з метою забезпечення єдиної правозастосовчої практики під час судового розгляду відповідних спорів у справах, у яких позивачами не використовувалась процедура адміністративного оскарження рішень податкового органу про нарахування грошових зобов`язань, та у розвиток правового підходу, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, судова палата відступила від висновку Верховного Суду, викладеного у постановах від 03.04.2018 у справі № 826/5325/17, від 23.05.2018 у справі № 803/728/17, від 18.06.2018 у справі № 805/1146/17-а та сформулювала такий правовий висновок.

Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

З огляду на викладене суд вважає, що строк звернення до суду з цим позовом визначається статтею 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів позовної заяви видно, що позивач оскаржує в тому числі податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Вінницькій області від 03.06.2020 за № -0228, від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228. Втім, з позовом щодо оскарження вказаних рішень податкового органу звернувся до суду лише 05.06.2023, тобто номінально з пропущенням встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду, перебіг якого, однак, слід обчислювати з моменту коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про такі рішення контролюючого органу.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч. 1 ст. 121 КАС України).

Водночас під поважними причинами пропущення строку звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Такі обставини мають бути підтвердженні належними доказами.

Представник позивача зазначає, що про існування оскаржуваних податкових повідомлень-рішень позивач фактично дізнався лише 30.05.2023 після отримання відповіді від податкового органу на адвокатський запит. При цьому також просить врахувати, що з березня 2022 року позивач разом з сім`єю перебуває за кордоном і що податкові повідомлення-рішення від 23.02.2021 за № 35311-0204-0228 та від 18.05.2022 за № -0228 були повернуті відповідачу за закінченням терміну зберігання поштового відправлення.

Суд враховує, що на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі відсутні достатні підстави ставити під сумнів вказані доводи представника позивача, оскільки, по-перше, вони документально підтверджуються, а, по-друге, у матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження фактичної дати отримання позивачем у встановленому порядку спірних податкових повідомлень-рішень.

Таким чином, наведені представником позивача доводи на підтримку клопотання про поновлення строку звернення до суду у сукупності з доданими до позовної заяви та відповідного клопотання доказами свідчать про те, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд звертає увагу на те, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких полягає в тому, щоб не допустити судовий процес у безладний рух.

Проте не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя має бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

В рішеннях від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та від 28 жовтня 1998 року у справі «Перес де Есколано Каваніллес проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог, що є порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.

Також у справі "Меньшакова проти України", заява № 377/02, рішення від 8 квітня 2010 року, пункт 53, Європейський суд з прав людини зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. У випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично, таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (рішення у справі "Ашинґдейн проти Сполученого Королівства" від 28 травня 1985 року, п. 57). Суд підкреслює, що у сфері тлумачення національного законодавства, зокрема процесуальних правил, що застосовуються у судовому провадженні, його роль обмежується перевіркою того, чи результати такого тлумачення національними органами влади, особливо судами, відповідають Конвенції (рішення у справі "Звольський та Звольська проти Чеської Республіки", п. 46).

Конвенційні стандарти стосовно доступу до суду викладено Європейським судом з прав і в багатьох інших рішеннях ("Ґолдер проти Сполученого Королівства", "Кутіч проти Хорватії", "Балацький проти України" тощо).

Таким чином, відмова у поновленні строку звернення до суду можлива лише у виняткових випадках та коли особа не скористалася своїм правом на звернення до суду з причин, що є очевидно неповажними. Інакше це не відповідатиме основну завданню адміністративного судочинства, передбаченому у ч. 1 ст. 2 КАС Україна, та порушуватиме право особи на доступ до правосуддя.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що заявлене представником позивача клопотання про поновлення строку звернення до суду підлягає задоволенню.

Інших перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі не встановлено.

Відтак позовну заяву ОСОБА_1 належить прийняти до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

З огляду на викладене та беручи до уваги те, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа не належить до тих справ, які можуть бути розглянуті виключно за правилами загального позовного провадження, а також зважаючи на те, що прийняття законного і обґрунтованого рішення по суті спору не потребує заслуховування усних пояснень учасників справи в судовому засіданні, суд доходить висновку про можливість розгляду та вирішення цієї справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та інших учасників справи (у письмовому провадженні).

Крім того, представник позивача просить суд витребувати у відповідача податкове повідомлення-рішення від 03.06.2020 № -0228, посилаючись на те, що позивач його не отримував, тоді як з метою його отримання представник позивача звертався до відповідача із відповідним запитом, але отримав лише корінець такого рішення.

Вирішуючи вказане клопотання суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу вимог ч. 3 ст. 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Таким чином, враховуючи предмет та підстави заявленого позову, беручи до уваги, що позивач самостійно не може надати докази, про витребування яких просить і які мають значення для справи, суд вважає за потрібне витребувати у Головного управління ДПС у Вінницькій області належним чином завірену копію податкового повідомлення-рішення від 03.06.2020 № -0228. Відтак клопотання представника позивача належить задовольнити.

Керуючись ст.ст. 12, 32, 72, 77, 80, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 260, 262, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду задовольнити та поновити позивачу ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом.

2. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

3. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

4. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

5. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених ст. 162 КАС України.

6. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному ст. 163 КАС України.

7. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному ст. 164 КАС України.

8. Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити.

9. Витребувати з Головного управління ДПС у Вінницькій області та зобов`язати його у 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати суду належним чином завірену копію податкового повідомлення-рішення від 03.06.2020 № -0228.

10. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

11. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Сало Павло Ігорович