Справа № 380/7411/23
Суддя: Брильовський Роман Михайлович
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2023 року

справа №380/7411/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Брильовського Р.М.

секретар судового засідання Ізьо М.І.

за участю:

представника позивача - Бабій І.М.

представника відповідача Клекоцюка Р.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Волинської митниці, в якій з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог просить суд:

-визнати протиправним та скасувати наказ Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о «Про звільнення»;

-визнати протиправним та скасувати наказ Волинської митниці від 04.04.2023 №156-о «Про внесення змін до наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о»;

-поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці з 05.04.2023 року;

-стягнути з Волинської митниці на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 05.04.2023 по 22.06.2023 в розмірі 49268 грн 52 коп.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в.о. начальником Волинської митниці Ю. Іваськівим прийнято наказ № 146-дс від 31.03.2023 року «Про звільнення», яким його було звільнено з 05.04.2022 року. 04.04.2023 року відповідач виніс наказ № 156-о «Про внесення змін до наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о», яким змінено підстави звільнення позивача. Позивач вважає, що накази в.о. начальника Волинської митниці Ю. Іваськіва № 146-дс від 31.03.2023 року «Про звільнення», № 156-о «Про внесення змін до наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о» від 04.04.2023 року є незаконними, прийняті з порушенням норм матеріального та процесуального права, без урахування всіх обставин. Позивач не погоджується з висновками відповідача, що вчинення ним дисциплінарного проступку у виді порушення присяги державного службовця оскільки відповідачем не було встановлено жодних фактів, які свідчать про вчинення будь-кого корупційного діяння, висновки відповідача є необґрунтованими. У зв`язку із зазначеним позивач вважає, що рішення про його звільнення є виключно суб`єктивною думкою відповідача, не відповідає фактичним обставинам та жодним чином не свідчить про порушення ним присяги державного службовця, оскільки не ґрунтується на належних доказах, відтак, є незаконним, необгрунтованим та підлягає скасуванню. Просить позов задовольними.

Ухвалою суду від 12.04.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 2.05.2023.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив та зазначив, що позивач був звільнений з посади правомірно. Посилається на те, що 21.03.2023 року завідувачем сектором внутрішньої безпеки Волинської митниці Іваном Паничком було повідомлено в.о. начальника Волинської митниці Юрія Іваськіва, щодо виявлення в діях головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці ОСОБА_1 наявних ознак дисциплінарного проступку визначеного ст.65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII, а тому, покликаючись на правомірність оскаржуваних наказів та наявність підстав для їх видання, вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними.

Ухвалою суду від 24.04.2023 клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду в адміністративній справі задоволено; вирішено провести судове засідання 2 травня 2023 року о 08 год. 45 хв. в режимі відеоконференції .

Протокольною ухвалою від 31.05.2023 року витребувано у відповідача належним чином завірені копію довідки про середньомісячну заробітну плату.

Протокольною ухвалою від 07.06.2023 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала повністю з підстав зазначених у позовній заяві, просила задовольнити позов.

У судовому засіданні представник відповідача правову позицію викладену у відзиві підтримав, просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 з 26 січня 2016 року працює в митних органах України, зокрема з 15.07.2021 року на посаді головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці.

13.07.2021 року між Волинською митницею, як відокремленим підрозділом Державної митної служби України та ОСОБА_1 укладено Контракт про проходження державної служби № 349 на посаді головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці. Строк дії контракту з 15.07.2021 по 15.07.2024.

Наказом Волинської митниці від 22.03.2023 року №59 «Про порушення дисциплінарного провадження» порушено дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 , головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці. Метою дисциплінарного провадження стало визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку позивачем.

Підставою для проведення дисциплінарного провадження були факти, викладені у доповідній записці завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці Івана Паничка від 21.03.2023 № 7.3-25/26.

Згідно з доповідною запискою завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці Івана Паничка від 21.03.2023 року № 7.3-25/26 встановлено ознаки можливого корупційного правопорушення, оскільки публікація компрометуючого характеру стосується головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці ОСОБА_1

8.03.2023 року на дописі сторінки « ОСОБА_2 » соціальної мережі «Facebook» з?явилась публікація компрометуючого характеру стосовно одержання посадовою особою Волинської митниці від водія автобуса неправомірної вигоди (хабара) в пункті пропуску "Устилуг - Зосин" Волинської митниці, а саме 7.03.2023 року за напрямком «В?їзд в Україну».

В публікації зазначено: «Щойно ми мали зустріч із європейським політиком, яка вчора приїхала машиною з Варшави. На прикордонному пункті при в?їзді в Україну на КПП «Устилуг-Зосин» вона бачила як водій автобуса, що стоїть попереду, дав хабар українському митнику. Бус зупинився, водій відчинив задні двері, там лежав вантаж. Водій звичним жестом, наче непомітно, в кишеню митнику поклав купюри. Я двічі перепитав, чи це були точно гроші -Точно. Вона бачила купюри. До речі, запис реєстраторів на митниці виявляється забороненим. Отримати його у водія не змогли. Наступне питання, яке вона поставила вже мені: - А як Україна збирається розраховувати на допомогу Європи, якщо корупція просто скрізь? Мені не було що відповісти.. Ось така підтримка української репутації в очах іноземних партнерів. Як із таким можна боротися і хто цим займається?».

Згідно доповідної записки завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці Івана Паничка від 21.03.2023 М7.3-25/26, подія відбулась 7.03.2023 о 13:47. Згідно АСМО «Інспектор» в електронному журналі пасажирського пункту пропуску, транспортний засіб Renault Master номер AC1016EX перетинав кордон в напрямку «В?їзд в Україну», канал «Зелений коридор».

Членом дисциплінарної комісії скеровано службову записку від 28.03.2023 № 7.3-09/23 до Управління технічних засобів митного контролю Волинської митниці з метою витребування відеоматеріалів з камер системи відеоспостереження пункту пропуску «Устилуг» Волинської митниці за 07.03.2023, на яких зафіксовано в?їзд, рух та виїзд з пункту пропуску транспортного засобу Renault Master з реєстраційним номером AC1016EX.

Начальник управління ТЗМК Волинської митниці згідно з службовою запискою повідомив, що проведення митного контролю та митного оформлення транспортного засобу з р.н. НОМЕР_1 , який 7.03.2023 рухався через пункт пропуску «Устилуг» по смузі руху «Зелений коридор» у напрямку «Виїзд з України», здійснювалось на території Республіки Польща, де камери системи відеоспостереження митного поста « Устилуг» не встановлені.

Згідно з дорученням Держмитслужби України від 3.03.2022 № 825-8/1Д системи відеоспостереження автомобільних пунктів пропуску Волинської митниці було зупинено з відключенням всіх відеокамер, відеосерверів та архівних сховищ.

Відповідно до витягу з протоколу № 86 від 07.06.2022 року засідання Кабінету Міністрів України, надісланого на Волинську митницю листом Держмитслужби від 13.06.2022 № 621-21/21-03/7/317, а також доручення Держмитслужби від 04.08.2022 № 63-24/1-Д продовжено режим обмеженого використання відеофіксації в пунктах пропуску через державний кордон України до припинення або скасування воєнного стану в Україні. Враховуючи зазначене надати відеозаписи з камер систем відеоспостереження митного поста «Устилуг» Волинської митниці, на яких 7.03.2023 зафіксовано митне оформлення транспортного засобу з р.н. НОМЕР_2 немає можливості.

Головним державним інспектором відділу організації митного контролю та по роботі з митними посередниками управління забезпечення митного контролю та оформлення Волинської митниці проаналізовано контроль та митне оформлення 07.03.2023 транспортного засобу AC1016EX.

«Відповідно до інформації, що міститься в базі даних АСМО «Інспектор» 07.03.2023 року головним державним інспектором BMO № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Войтюк Аліною Мифодіївною (ОНП - 085) по смузі руху «зелений коридор» в напрямку «в?їзд в Україну» здійснено митний контроль та митне оформлення транспортного засобу марки «Renault Master», реєстраційний номер НОМЕР_2 під керуванням громадянки України, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Також в зазначеному транспортному засобі переміщувались громадяни України: ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_3 ); ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_4 ); ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , паспорт НОМЕР_5 ); ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , паспорт НОМЕР_6 ); ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , паспорт НОМЕР_7 ). Під час здійснення митного контролю та митного оформлення вказаного транспортного засобу згенеровано додаткові форми митного контролю обов?язкові до виконання, а саме: 1). 401-1 За даними Держирикордонслужби особа ОСОБА_4 була відсутня в Україні менше 24 годин. Слід опитати особу на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. За даними Держприкордонслужби особа ОСОБА_5 переміщується повторно протягом 72 годин. Слід опитати особу на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. За даними Держприкордонслужби особа ОСОБА_6 переміщується повторно протягом 72 годин. Слід опитати особу на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу. За даними Держприкордонслужби особа ОСОБА_7 переміщується повторно протягом 72 годин. Слід опитати особу на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. За даними Держприкордонслужби особа ОСОБА_3 була відсутня в Україні менше 24 годин. Слід опитати особу на предмет наявності товарів, що підлягають оподаткуванню податком на додану вартість відповідно до Податкового кодексу України. Результат виконання - МФ здійснено. Невідповідностей / порушень не виявлено Примітки/Обгрунтування проведено усне опитування громадян. Порушень не виявлено стосовно проведення митного огляду: огляд Т3 не проводився. Акт митного огляду не складався. Висновок: під час митного оформлення та пропуску вищезазначеного т/з порушень не встановлено».

Крім цього, дисциплінарною комісією встановлено, що згідно з журналом прийому-передачі зміни посадовими особами управління забезпечення протидії митним правопорушенням 07.03.2023 року з 09:00-21:00 години головний державний інспектор оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці ОСОБА_1 входив до складу групи в напрямку «В?їзд в Україну» у митному пості «Устилуг» Волинської митниці.

Дисциплінарною комісією керуючись абз. 2 п. 18 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» від 04.12.2019 № 1039, надіслано запрошення на засідання дисциплінарної комісії ОСОБА_3 , яка згідно електронного журналу пасажирського пункту пропуску АСМО «Інспектор» 07.03.2023 перебувала за кермом транспортного засобу марки «Renault Master» AC1016EX та здійснила перетин по смузі руху «зелений коридор» в напрямку «в?їзд в Україну» митного поста «Устилуг» Волинської митниці для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Однак, на момент завершення дисциплінарного провадження вищевказана особа до Волинської митниці не з?явилася.

У ході дисциплінарного провадження також були відібрані пояснення: 1) начальника відділу митного оформлення №3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Михайла Багатирчука, 2) головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Володимира Кухарука, 3) головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Аліни Войтюк, 4) державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Олександра Воліна, 5) старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста « Устилуг» Волинської митниці Олени Нашиван, 6) головного державного інспектора відділу митного оформлення М°3 митного поста « Устилуг» Волинської митниці Володимира Шастківа, 7) головного державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Світлани Юнак, 8) державного інспектора відділу митного оформлення М3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Ольги Сидорук, 9) старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста « Устилуг» Волинської митниці Олени Смолярук, 10) старшого державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці Валентина Кулика.

Вищевказані особи повідомили, що їм нічого не відомо про вищезазначені факти публікації « ІНФОРМАЦІЯ_7 » в соціальній мережі «Facebook», а також невідомо про будь-які факти надання водієм вищевказаного транспортного засобу неправомірної вигоди працівникові Волинської митниці.

Згідно з поясненнями начальника оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці ОСОБА_9 щодо публікації в мережі «Facebook» відносно фактів можливих вчинених неправомірний дій працівником митниці, то про такі факти інформацією не володіє.

Суд встановив, що і не заперечувалось відповідачем, що митне оформлення транспортного засобу марки «Renault Master» AC1016EX здійснювалось головним державним інспектором BMO № 3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Войтюк Аліною Мифодіївною. Матеріали відеофіксації здійснення митних процедур транспортного засобу AC1016EX AC1016EX відсутні.

При встановленні факту здійснення позивачем митних формальностей відповідач керувався інформацією, зазначеній в журналі прийому-передачі зміни посадовими особами управління забезпечення протидії митним правопорушенням за 07.03.2023 року.

Відповідач вважає, що оскільки ОСОБА_1 входив до складу групи в напрямку «В?їзд в Україну» у митному пості «Устилуг» Волинської митниці, то саме йому водій транспортного засобу AC1016EX AC1016EX надавав грошові кошти.

В судовому засіданні представник відповідача інших доказів, за винятком журналу прийому-передачі зміни посадовими особами управління забезпечення протидії митним правопорушенням за 07.03.2023 року, які б свідчили про вчинення будь-яких дій щодо осіб чи товарів, які перебували в транспортному засобі AC1016EX AC1016EX, не надав.

Суд проаналізував витяг з журналу прийому-передачі зміни посадовими особами управління забезпечення протидії митним правопорушенням за 07.03.2023 року, з якого вбачається, що в напрямку «В?їзд в Україну» у митному пості «Устилуг» Волинської митниці 7.03.20232 з 9.00 до 21.00 працювали ОСОБА_10 , ОСОБА_1 , ОСОБА_11 .

Відтак, встановити причетність ОСОБА_1 до митних формальностей транспортного засобу AC1016EX AC1016EX, керуючись лише записом в журналі, без будь-яких інших доказів неможливо, адже крім ОСОБА_1 7.03.2023 року на «в`їзді в Україну» працювали ще двоє інспекторів управління забезпечення протидії митним правопорушенням та інші працівники BMO №3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці.

Таким чином, відповідачем не доведено та матеріалами справи не підтверджено, якими критеріями він керувався при встановленні, що допис у мережі «Фейсбук» стосується саме транспортного засобу AC1016EX AC1016EX, адже у мережі вказується, що водієм була особа чоловічої статі, а вищевказаним транспортним засобом керувала водій-жінка та позивача ОСОБА_1 .

Згідно з доповідною запискою завідувача сектору внутрішньої безпеки Волинської митниці Івана Паничка від 21.03.2023 №7.3-25/26 встановлено ознаки можливого корупційного правопорушення, а відтак відповідач керувався припущеннями, що є неприпустимо для доведення вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку.

31.03.2023 року в/о начальником Волинської митниці Юрієм Іваськівим видано наказ № 146-о «Про звільнення», яким ОСОБА_1 звільнено за вчинення дисциплінарного проступку відповідно до пункту 4 частини 1 статті 66 Закону України від 10.12.2015 № 889-VIII «Про державну службу».

04.04.2023 року Волинська митниця винесла наказ № 156-о «Про внесення змін до наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о», яким у зв`язку із службовою необхідністю внесено зміни до пункту 1 наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о, а саме припинено дію контракту від 13.07.2021 року № 349 та звільнено ОСОБА_1 відповідно до пункту 4 частини 1 статті 83, пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку порушення Присяги державного службовця, передбаченого п. 1 ч.2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу, її норми є нормами прямої дії, а тому органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 8, частина друга статті 19 Основного Закону України).

Згідно з частиною першою статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до статті 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Згідно з частинами першою та другою статті 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Відповідно до частини першої статті 69 Закону України «Про державну службу» для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Частиною десятою цієї статті встановлено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Згідно з частиною одинадцятою цієї статті суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до частини другої статті 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстав припинення державної служби за порушення Присяги, мають бути висновки, що встановлені внаслідок ретельного службового розслідування (постанова Верховного Суду від 17.04.2020 у справі №826/8164/16).

При цьому, звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення.

Верховний Суд у постановах від 13.02.2019 у справі № 803/1303/16 та від 05.06.2019 у справі №826/13803/16 зазначив, що державний службовець, який вчинив дисциплінарний проступок, не може бути звільнений за порушення Присяги, якщо цей проступок не можна кваліфікувати як порушення Присяги.

У постанові від 14.04.2020 у справі №815/6549/16 Верховний Суд зробив правовий висновок, що порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про державну службу", особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Окрім того, порушення Присяги характеризується наступним чином:

скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам;

порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби;

підрив довіри до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.

Необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень. Однак, вони не є ідентичними, а є заходами різних видів відповідальності.

Суд вважає за необхідне зазначити, що факт виконання позивачем посадових обов`язків 07.03.2023 року в напрямку «В?їзд в Україну» у митному пості «Устилуг» Волинської митниці не є достатньою підставою стверджувати про отримання грошових коштів ОСОБА_1 .

Слід зазначити, що твердження відповідача про отримання грошових коштів ОСОБА_12 не підтверджена жодним доказом, а саме в матеріалах справи відсутній обвинувальний вирок, ухвала з нереабілітуючих підстав чи обґрунтована підозра ОСОБА_1 , відсутні звернення водія щодо факту надання грошових коштів, протоколи про порушення митних правил.

Крім того, у матеріалах справи наявні розбіжності з публікацією у мережі «Фейсбук» з встановленими відповідачем обставинами справи, а саме нібито неправомірну вигоду надавав чоловік-водій митнику чоловічої статті. Разом з тим, транспортних засобом керувала водій-жінка, митні формальності проводила також інспектор жіночої статі.

Таким чином, в матеріалах дисциплінарного провадження відсутні належні та допустимі докази причетності до фактів, зазначених у мережі «фейсбук» ОСОБА_1 адже відповідно до інформації, що міститься в базі даних АСМО «Інспектор», 07.03.2023 року головним державним інспектором ВМО №3 митного поста «Устилуг» Волинської митниці Войтюк Аліною Мифодіївною (ОНП - 085) по смузі руху «зелений коридор» в напрямку «в`їзд в Україну» здійснено митний контроль та митне оформлення» транспортного засобу марки «Renault Master», реєстраційний номер НОМЕР_2 , VIN № НОМЕР_8 під керуванням громадянки України ОСОБА_3 , яка була запрошена для надання пояснень, але на час проведення дисциплінарного провадження на виклик митного органу не з`явилась та жодних пояснень не надала.

Для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності та звільнення за порушення Присяги державного службовця, вина особи у вчинення дисциплінарного проступку має бути доведена належними та допустимими доказами та поза розумним сумнівом.

З системного аналізу приписів Закону України «Про державну службу» вбачається, що дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив службову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

Разом з тим, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Суд вважає, що відсутні належні та допустимі докази вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що унеможливлює притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, тим більше за порушення Присяги державного службовця.

В постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18 зазначено, що суд погоджується з доводами суду першої й апеляційної інстанцій, що саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи наведене правове регулювання та встановлені судом обставини цієї справи в сукупності, не доведено в даному випадку відповідачем правомірності застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення за порушення Присяги, що є підставою для визнання протиправними і скасування оскаржуваних наказів Волинської митниці.

Згідно з ч.1 ст.235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Пунктом 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 № 58, зазначається, що днем звільнення вважається останній день роботи.

З огляду на те, що позивача було звільнено з посади головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці 04.04.2023, суд дійшов висновку, що позивач підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений, відтак саме з 05.04.2023.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Згідно з ст. 27 Закону України «Про оплату праці», порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 року затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (далі Порядок), який застосовується у випадку виплати середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу. Відповідно до абз.3 п.2 Порядку у всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Абзацом 3 пункту 3 Порядку визначено, що усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Відповідно до пункту 5 розділу IV Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з абзацом першим пункту 8 розділу IV Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні 2 місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком.

Середньоденна (середньогодинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - календарних днів за цей період.

Згідно з довідкою Волинської митниці від 22.05.2023 № 7.3-22-55/85 на день звільнення ОСОБА_1 середньоденна заробітна плата - 864,36 грн.

Відтак, кількість днів вимушеного прогулу з 05.04.2023 по 22.06.2023:

- у квітні 2023 року складає 18;

- кількість робочих днів у травні 2023 року складає 23;

- кількість днів вимушеного прогулу у червні 2023 року складає - 16.

Загальна кількість днів вимушеного прогулу становить 57 календарні дні.

Таким чином, розмір заробіток за час вимушеного прогулу становить 49 268, 52 грн. (864,36 грн х 57 календарних днів), який підлягає стягненню на користь позивача з Волинської митниці з якого слід утримати обов`язкові платежі.

Згідно з пунктами 2, 3 ч. 1 ст.371 КАС України негайно виконуються рішення суду про: присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати середнього заробітку в межах суми стягнення за один місяць слід допустити до негайного виконання.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 139 КАС України, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», розподіл судових витрат не проводиться.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, 371 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о «Про звільнення».

Визнати протиправним та скасувати наказ Волинської митниці від 04.04.2023 №156-о «Про внесення змін до наказу Волинської митниці від 31.03.2023 № 146-о».

Поновити ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці з 05.04.2023 року.

Стягнути з Волинської митниці (44350, Волинська область, Любомльський район, с. Римачі, вул. Призалізнична, 13, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_9 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 05.04.2023 по 22.06.2023 в розмірі 49268 грн 52 коп.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_9 ) на посаді головного державного інспектора оперативного відділу управління боротьби з контрабандою та порушеннями митних правил Волинської митниці та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 18583 грн 68 коп допустити до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 26.06.2023.

Суддя Р.М. Брильовський