Справа № 420/1936/23
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2023-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1936/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Хом`якової В.В., при секретарі Перебийніс Н.Ю.,

за участю позивача ОСОБА_1 , представника позивача Проніної В.М.,

представника відповідача Луценко Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції України в Херсонській області

про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарного стягнення та про звільнення зі служби в поліції , поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Херсонській області (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Херсонській області № 401 від 31.05.2022 року в частині притягнення до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції капрала поліції ОСОБА_2 поліцейського відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції України в Херсонській області № 626 о/с від 22.06.2022 року у частині застосування дисциплінарного стягнення до капрала поліції ОСОБА_2 поліцейського відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби у вигляді звільнення зі служби в поліції;

- поновити ОСОБА_2 на службі в поліції у званні капрала поліції, на посаді поліцейського відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби;

- стягнути за рахунок державних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Херсонській області на користь ОСОБА_2 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з моменту звільнення, а саме з 23 червня 2022 року по день фактичного поновлення на посаді;

- стягнути за рахунок державних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Херсонській області на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати по справі.

Ухвалою від 06.02.2023 відкрито спрощене провадження у справі. Вирішено розглядати справу без участі представників сторін.

23.02.2023 відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову.

31.03.2023 до суду надійшло клопотання представника відповідача про розгляд справи з повідомленням сторін в судовому засіданні.

Ухвалою суд від подальший розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 26.05.2023 на 10 год 30 хвил.

Підготовче засідання проведено в режимі відеконференції за участю представників сторін.

Підготовче провадження закрито та призначений розгляд справи по суті на в режимі відео конференції на 14.06.2023.

Вступна та резолютивна частини рішення оголошені у судовому засіданні 14.06.2023.

Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовані тим, що відповідно до наказу головного управління Нацполіції в Херсонській області №626 о/с від 22.06.2022 по особовому складу вона була звільнена зі служби в поліції згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України наказом ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 у зв`язку з грубим порушенням службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, недотримання Правил етичної поведінки. Ознайомлена з наказом 23.06.2022 електронними засобами зв`язку. Вважає його протиправним, оскільки викладені у ньому та у висновку службового розслідування підстави не відповідають фактичним обставинам. Зазначає, що про розпочате службове розслідування їй стало відомо 24.05.2022. При підготовці, виданні та реалізації ГУНП в Херсонській області наказів про застосування дисциплінарного стягнення від 31.05.2022 № 401 та про звільнення від 22.06.2022 № 626 о/с не була досліджена та врахована поважність причин її відсутності на службі, не встановлена вина в існуванні таких причин, зокрема, відсутність гуманітарних коридорів для евакуації, блокування з 24.02.2022 в`їздів та виїздів з Херсонської області. За наказом командира роти конвойної служби ГУНП в Херсонській області капітан ОСОБА_3 близько тижня з початку військової агресії позивачка проживала разом з двома співробітницями у м. Херсон. У подальшому після окупації частини Херсонської області та м. Херсон разом з чоловіком ОСОБА_4 позивачка переїхала за місцем реєстрації чоловіка до м. Олешки Херсонського району Херсонської області. Як зазначає позивачка, письмових наказів від свого керівництва про необхідність прибуття у певний термін на підконтрольну державі Україна територію вона не отримувала, вони їй не доводились. Була присутня у чаті "Беседа" у соціальній мережі "VhatsApp" мінімум декілька разів на тиждень, відписувалась щодо стану справ.

24 травня 2022 року електронною поштою отримала лист № 873/04/32-2022 від 24.05.2022, в якому повідомлялось про розпочате проведення службового розслідування за фактом невиконання наказу начальника ГУНП в Херсонській області щодо евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП у визначений безпечний район, а також відсутності її без поважних причин на службі. Цим листом їй запропоновано прибути 27.05.2022 за адресою: м. Миколаїв, вул. Декабристів, 5, для надання пояснень дисциплінарній комісії ГУНП. У той же час, відповідачем жодного безпечного "зеленого" коридору для виїзду з тимчасово окупованої території м.Херсона та області на підконтрольну територію України не було створено. На момент прийняття рішення про проведення службового розслідування, та на момент винесення спірних наказів ОСОБА_5 не могла бути присутньою у м. Миколаєві та не могла надати жодних пояснень. 1 березня 2022 року окупантами було вбито дядю її чоловіка ОСОБА_6 та його дружину ОСОБА_7 при спробі покинути окуповану територію, що справило значне враження на позивачку і прямо вплинуло на можливість та готовність до подальшого виїзду з окупованих територій. Позивачка посилається на відсутність сприяння ГУНП в Херсонській області у частині забезпечення виконання наказу, а саме організації безпечного маршруту, автомобільного транспорту, інформаційної та організаційної координації.

16.06.2022 позивачкою було написано та відправлено керівництву дві заяви: 1) щодо ознайомлення з копією наказу начальника ГУНП № 87 від 24.02.2022 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район"; 2) щодо ознайомлення з матеріалами службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Херсонській області від 10.05.2022 № 184. У відповідь, листом № 2077/32/01-2022 від 06.07.2022 керівництво ГУНП в Херсонській області зазначило, що наказ № 87 від 24.02.2022 належить до інформації з обмеженим доступом, а отже їй досі невідомо зміст наказу, за невиконання якого вона була звільнена.

Тільки 15.12.2022 вона з чоловіком виїхали з м. Олешки Херсонської області через Автономну Республіку Крим у напрямку Латвії та України, і 21.12.2022 заїхали на підконтрольну Україні територію. Одразу позивачка звернулась до ГУНП в Херсонській області, надала пояснення та здала своє службове посвідчення НОМЕР_1 до відділу кадрів. Звільнення вважає незаконним, бо воно відбулося за відсутності правових підстав для цього, в її діях жодного дисциплінарного проступку не має. Крім того, відповідачем при проведенні службового розслідування та прийнятті спірних наказів було зокрема проігноровано вимоги ст. 12, 13, ч. 3-14 ст. 19, ч. З ст. 26, ч. 1-2 ст.27, ч. 2 ст. 29 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Тому позивачка змушена звернутися до суду із вказаним позовом з метою ефективного захисту порушеного права на працю.

У відповіді на відзив та додаткових поясненнях позивачка звертає увагу суду на те, що ознайомившись зі змістом наказу ГУНП в Херсонській області №87 від 24.02.2022, вона вважає, що безпосередньої неї він не стосується, так як не покладає на неї жодних обов`язків, невиконання яких може мати ознаки дисциплінарного проступку, наказ адресований заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції. Керівником не доведено до її відома інформацію щодо місця передислокації Головного управління та не організовано прибуття до визначених ГУНП у відповідних областях. Позивачка стверджує про те, що виконувати План евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район за відсутності жодного наказу, вона не була зобов`язана. Більше того, позивачкою було отримано вказівку - особам жіночої статі покинути місце дислокації та тимчасово залишатися за місцем проживання на зв`язку, що і було здійснено. Жодних інших наказів, зокрема, від командира роти конвойної служби ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_8 , до позивачки доведено не було.

На підтвердження відсутності позивачки на службі суду надано акти про відсутність на службі, але в порушення вимог ст. 91 Закону України "Про Національну поліцію України" дисциплінарною комісією не було досліджено важливі питання: чи повинна позивачка перебувати на службі, чи був затверджений графік чергувань поліцейських, якщо так, то чи наявні табелі обліку робочого часу, тощо. Обмеженість відповідача виключно актами, серед іншого, вказує на неповне та необ`єктивне службове розслідування, твердження ґрунтуються на припущеннях та спростовуються у повній мірі наявними в матеріалах справи доказами. При цьому ГУНП в Херсонській області вибірково доводить відсутність порушень процедури проведення службового розслідування, обмежуючись переважно загальними формулюваннями. Так, відповідачем не спростовано у процесуальний спосіб порушення вимог ч. 2 ст. 14, ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 розділу 4, п. 1, 4 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Дисциплінарною комісією пояснення позивачки щодо поважності відсутності на службі в період дії воєнного стану не були взяті до уваги. Комісія обмежилася лише оцінкою в частині відсутності "зелених коридорів" та залишила поза увагою інші супутні та водночас важливі обставини, які пов`язані з окупацією (наприклад, небезпечність для життя та здоров`я працівника Національної поліції України при перебуванні його на вулицях тимчасово окупованої території, діяльність колаборантів в частині надання окупантам відомостей щодо працівників правоохоронних органів, примусова мобілізація та розгортання фільтраційних таборів, фізичні знущання з населення, тощо). Дисциплінарна комісія діяла формально без наміру встановити дійсні обставини ситуації, надати повну та об`єктивну оцінку, що суперечить основним принципам діяльності правової держави. Головою дисциплінарної комісії назначено заступника начальника ГУНП в Херсонській області полковника поліції ОСОБА_9 . Відповідно до ч. 4 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування. Враховуючи те, що заступник начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_10 у доповідній записці вже висловив свою думку щодо наявності дисциплінарного проступку, то фактично він не міг бути ані головою дисциплінарної комісії, ані її членом, оскільки є всі підстави вважати, що за вказаних обставин його зацікавленість в негативних результатах проведеного службового розслідування є очевидною. Окрім того, дисциплінарний статут Національної поліції України чітко визначає, що службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Вважає службове розслідування упередженим як з підстав зацікавленості голови дисциплінарної комісії в результатах службового розслідування, Дисциплінарна комісія не вивчала ні службову характеристику поліцейського, ні його особову справу, не навела достатніх мотивів відсутності пом`якшуючих обставин з огляду на повідомленні позивачкою обставини в контексті здійснених спроб покинути тимчасово окуповану територію, що зокрема передбачає необхідність проходження так званих блокпостів та в результаті загострення обстановки на місцевості, який створював реальний ризик для життя і здоров`я.

У відзиві на позовну заяву Головне управління національної поліції України в Херсонській області (відповідач) просить відмовити в задоволенні позову, вказує, що 24.02.2022 особовий склад взводу №1 РКС прибув та був зібраний по сигналу "Бойова тривога" до ВП №1 Херсонського РУП ГУНП, де отримав зброю і направився до ІТТ №1. О 09 год.00 хвил. особовий склад жіночої статі було направлено за місцями проживання, особовий склад чоловічої статі залучено до евакуації заарештованих та взятих під варту. Цього ж дня за поясненнями начальника - командира роти конвойної служби ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_8 , він особисто о 15.00 повідомив всім про те, що бажаючі можуть евакуюватися до м. Миколаїв, або залишитися для несення служби на чергуваннях. 25.02.2022 об 11.00 ним було доведено до особового складу інформацію про необхідність евакуації з території Херсонської області до м. Миколаїв. Станом на 31.05.2022 на підконтрольну Україні територію прибуло 1525 поліцейських. А за інформацією Херсонської обласної військової адміністрації, станом на 30.05.2022, за даними операторів мобільного зв`язку тимчасово окуповану територію Херсонської області покинуло 178224 жителів області. Крім того, можливість виїхати з тимчасово окупованих громад Херсонської області підтверджується публікаціями в засобах масової інформації "Українській правді" від 24.05.2022 в статті "Херсонську область залишило 50% населення" та "Типичний Херсон" від 12.05.2022, в якій стверджується про те, що з тимчасово окупованої Херсонщини виїхав кожний п`ятий мешканець. Про можливість виїзду з тимчасово окупованої Херсонської територіальної громади розповів в інтерв`ю в ТСН 09.09.2022 голова обласної військової адміністрації Ярослав Янушевич.

Відповідач зазначає, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника. Начальником ГУНП в Херсонській області основним місцем дислокації підрозділів ГУНП в Херсонській області визначено Миколаївську область. Згідно норм Дисциплінарного Статуту наказ поліцейський отримує від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Відповідно до ст. 59 Закону України "Про Національну поліцію", служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Служба в поліції за своєю суттю пов`язана з наявністю підвищеного ризику для життя та здоров`я. Поліцейський, який склав присягу на вірність Українському народові та сумлінність виконання службових обов`язків, з моменту офіційного опублікування Указу Президента України "Про введення в України воєнного стану" позивачка мала вживати всіх можливих заходів з метою виконання повноважень необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави. ОСОБА_1 на день звільнення з поліції була відсутньою за місцям дислокації підрозділу, не вжила заходів щодо прибуття до місця дислокації підрозділу у м. Миколаїв, тобто самоусунулася від виконання службових обов`язків поліцейського від захисту Українського народу, територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам. Службовим розслідуванням встановлено, що заступником начальника УКЗ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_11 , у присутності в якості свідків заступника начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_12 та начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_13 , 07.05.2022 та 10.05.2022 складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП працівників поліції, зокрема, ОСОБА_14 (акти №621/2/02-2022 від 07.05.2022 та №660/2/02-2022 від 10.05.2022). Наказом ГУНП від 10.05.2022 №184 за фактом порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності працівників поліції без поважних причин на службі, призначене службове розслідування, зокрема, відносно ОСОБА_14 . Наявні відомості зібрані в ході службового розслідування підтверджують вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , а саме порушення Присяги працівника поліції, невиконання наказу керівника, невиконання обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, не здійснення заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 №87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин.

Наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" було оголошено евакуацію особового складу, документів та майна у визначене безпечне місце. У відповідності до інформації з групи "Інформування керівників ГУНП" у месенджері "Telegram", яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів) з питань службової діяльності, встановлено, що об 11.28 год. 24.02.2022 начальником УОАЗОР ГУНП полковником поліції ОСОБА_15 в зазначену групу надіслано інформацію щодо отримання від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_16 та подальшу дублювання наказу про евакуацію особового складу в бік м. Миколаєва. На запитання деяких керівників щодо евакуації, об 11.42 год. того ж дня полковником поліції ОСОБА_15 додатково здійснено наголошення на виконанні зазначеного наказу трьома знаками оклику. Надалі, о 17.40 год. полковник поліції ОСОБА_15 в указану групу надіслано повідомлення "УВАГА ВСІМ! Орієнтовно о 19.00год., якщо не зміниться ситуація, або пропаде зв`язок - забезпечити евакуацію о/с у бік м. Миколаєва". О 19.57 год. підполковником поліції ОСОБА_17 в групу надіслано повідомлення "Николаев говорит нашим сотрудникам эвакуация и выдвигаться на Вознесенск", на вказане повідомлення полковник поліції ОСОБА_16 надав команду "Так. Давайте з ними" (скриншот з групи "Інформування керівників ГУНП"). В подальшому, 25.02.2022, приблизно в обідній час, полковником поліції ОСОБА_18 за допомогою месенджера розміщено усний наказ начальника ГУНП в Херсонській області про евакуацію особового складу, який ще не евакуювався у безпечне місце, виїхати в бік м. Миколаєва. Віддання наказу начальником ГУНП в Херсонській області про евакуацію підтверджується також поясненнями заступника начальника УОАЗОР ГУНП в Херсонській області ОСОБА_19 , який пояснив, що в 25.02.2022 у першій половині дня знаходився в ГУНП в Херсонській області в службовому кабінеті заступника начальника ОСОБА_20 , де також перебував начальник ГУНП Король І.В, інші керівники ГУНП та інші керівники підрозділів ГУНП. Близько 13-00, начальник ГУНП Король І.В оголосив наказ про проведення евакуації особового складу, який ще залишився у м.Херсоні. Вказана команду начальника ГУНП була викладена в групі інформування керівників ГУНП для доведення до усіх підлеглих працівників їх керівниками. Об 14-10 начальником УОАЗОР ОСОБА_21 команда про евакуацію продубльована в группі " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Про віддання наказу начальником ГУНП про евакуацію та публікацію його в групі "Інформування керівників ГУНП" у месенджері"Telegram" 24.02.2022 та остаточного 25.02.2022 підтверджують в інформаційних довідках заступники начальника ГУНП в Херсонській області полковник поліції ОСОБА_18 та полковник поліції Баклан О.А

За інформацією УКЗ ГУНП, станом на 24.02.2022 загальна фактична чисельність атестованого особового складу Головного управління складає 2117 працівників. З початку широкомасштабної збройної агресії РФ та тимчасової окупації територій Херсонської області прибули на підконтрольну територію Збройних сил України для несення служби до підрозділів поліції інших регіонів, станом на 18.04.2022 - 781 працівник, станом на 09.05.2022 - 1467 працівник. Тобто, протягом 22 днів (з 18.04. - 31.05.2022) на підконтрольну територію прибуло 744 атестованих працівників ГУНП в Херсонській області. Станом на 31.05.2022 (день видання наказу про застосування дисциплінарного стягнення) евакуювалося (передислокувалося) 1525 поліцейських. Керівники підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області доповіли керівництву ГУНП про факти відсутності без поважних причин на службі підлеглих працівників та станом на 07.05.2022 їх кількість становить 454 особи.

Пояснення ОСОБА_1 з приводу неможливості евакуюватися у зв`язку з відсутністю "зелених коридорів", дисциплінарною комісією ГУНП не розцінені такими як "поважність відсутності на службі в період дії воєнного стану" на підставі того, що станом на 31.05.2022 1523 працівника поліції ГУНП в Херсонській області виконало наказ начальника про евакуацію в безпечне місце за відсутності "зелених коридорів" та на сьогодні несуть службу на підконтрольній Україні території. Таким чином, дисциплінарна комісія прийшла до висновку про те, що ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, який полягає в порушенні службової дисципліни, не виконанні службових обов`язків поліцейського в період дії воєнного стану в Україні, в порушенні Присяги працівника поліції, не виконанні наказу начальника ГУНП від 24.02.2022 №87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район" та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин.

Відповідач також вказує, що у жовтні 2021 року УОАЗОР ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області, яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів . Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області. За інформацією наданої т.в.о. начальника автомобільного господарства ГУНП в Херсонській області, за РКС взвод №1 (м. Херсон) Головного управління Національної поліції в Херсонській області станом на 24.02.2022 були закріплені службові автотранспортні засоби: VW-Пасат, ГАЗ-3307 , Форд-Транзит, ГАЗ-3302, ГАЗ-3302-244, ДЕУ FSO Ланос TF69Y, Джилі MR 7151A , Форд-Транзит , Форд-Транзит, ЗАЗ-TF48YP, Фіат-Добло-М3. Зазначене свідчить про можливість позивачки евакуюватися на службовому транспорті.

Вважає, що ОСОБА_1 як поліцейський, який склав присягу на вірність Українському народові та сумлінність виконання службових обов`язків з моменту офіційного опублікування Указу Президента України "Про введення в України воєнного стану", мала вживати всіх можливих заходів для отримання інформації з загальнодоступних джерел та и вказівок щодо своїх подальших дій. При здійснені службового розслідування жодного суттєвого порушення дисциплінарною комісією не було допущено.

Відповідач у запереченнях на відповідь на відзив у справі додатково вказує, що наказ ГУНП № 87 від 24.02.2022 визначає, що з 06 години 24.02.2022 вводиться план евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області, та визначає основне та додаткові місця евакуації, він мав бути виконаний ОСОБА_1 , як працівником поліції ГУНП в Херсонській області. До відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 (Янішевської) відповідачем долучено довідку, яка складена старшим інспектором з особливих доручень з мобілізаційної роботи, територіальної оборони та цивільного захисту УОАЗОР ГУНП в Херсонській області підполковником поліції Жаном ВОТУСЕМ, особою службові обов`язків якої передбачали розроблення організаційних заходів з евакуації ГУНП в Херсонській області з якої вбачається, що у жовтні 2021 року УОАЗОР ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області (інвентарний № 94дск від 25.10.2021), яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022, акт №1980/01/20-2022дск). Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області. Зазначені плани передбачали алгоритми дій працівників поліції в особливий період. Посилання позивачки на те, що умови евакуації з території Херсонської області жителів були значно ускладнені, про що свідчить низький процент жителів, що виїхали, не підтверджені документально. Служба в поліції за своєю суттю пов`язана з наявністю підвищеного ризику для життя та здоров`я. ОСОБА_1 була відсутньою за місцем дислокації підрозділу, не вжила заходів щодо прибуття до місця дислокації підрозділу у місті Миколаїв, тобто самоусунулася від виконання службових обов`язків поліцейського від захисту Українського народу, територіальної цілісності України, здійснення заходів із забезпечення публічного порядку та безпеки в умовах воєнного стану і надання допомоги цивільним особам.

З доповідної записки заступника начальника ГУНП Бакланом О.А від 10.05.2022 вбачається, що ним враховуючи рапорти керівників підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП та відсутність на службі станом на 07.05.2022 поліцейських ГУНП проінформовано начальника Короля І.В про порушення, які мають ознаки дисциплінарного проступку, що згідно пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 (далі Порядок) є підставою для призначення службового розслідування, та не доводить зацікавленості ОСОБА_22 у результатах службового розслідування. При цьому службове розслідування призначене наказом ГУНП в Херсонській області наказом №184 від 10.05.2022 проведене з дотриманням Порядку на підставі зібраних, перевірених, оцінених матеріалів, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин.

В судовому засіданні ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги, зазначила, що спілкувалась за службовими питаннями із заступником командира роти Дорошенко, який не доводив до неї інформації про необхідність евакувації з території Херсонської області до м. Миколаїв, заперечує факт отримання такої вказівки від командира роти конвойної служби ГУНП в Херсонській області капітана поліції ОСОБА_8 . У квітні 2022 року вона намагалась виїхати з окупованої території через с. Снігурівка Миколаївської області, але на блокпосту російські військові не пропускали автомобілі, власної машини не має. Крім того, можливість виїхати на сторонньому транспорті була обмежена нестатком коштів. позивачка також повідомила, що їй було запропоновано керівництвом звільнитись зі служби за власним бажанням.

Представниками відповідача підтримані заперечення проти позову, просять відмовити в його задоволенні за необґрунтованістю. Вважають, що при бажанні позивачка могла б виїхати з окупованої території, попросити про допомогу у виїзді, але без поважних причин вона такі дії не вчинила.

Заслухавши представників сторін, дослідивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_14 у період з 11.11.2019 до 22.06.2022 проходила службу у Національній поліції України на посаді поліцейського відділення № 2 взводу № 1 роти конвойної служби Головного управління Національної поліції України (далі - ГУНП) в Херсонській області, мала звання капрал поліції . Позивачка змінила прізвище внаслідок реєстрації шлюбу 27.04.2022 на ОСОБА_23 .

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб (в подальшому воєнний стан було продовжено).

За підписом начальника ГУНП в Херсонській області видано наказ від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області у безпечний район", згідно якого з 06.00 год. 24.02.2022 у зв`язку із веденням активних дій на більшості території Херсонської області основним місцем евакуації ГУНП в Херсонській області визначено Миколаївську область, додатковими - Кіровоградську, Чернівецьку та Івано-Франківську.

10.05.2022 начальнику ГУНП в Херсонській області Королю І.В від заступника начальника ГУНП полковника поліції Баклана О.А. надійшла доповідна записка про те, що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації РФ, для здійснення відповідно до своєї посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з реалізацією завдань та виконанням функцій покладених на поліцію, на підконтрольній Україні території та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі.

Наказом ГУНП від 10.05.2022 № 184 за фактом порушення службової дисципліни працівниками ГУНП в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності працівників поліції без поважних причин на службі, призначене службове розслідування.

Службовим розслідуванням встановлено, що заступником начальника УКЗ ГУНП підполковником поліції ОСОБА_11 , у присутності в якості свідків заступника начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_12 та начальника відділу УКЗ ГУНП підполковника поліції Бабич Т.В., 07.05.2022 ,10.05.2022, складено акти про відсутність на службі (робочому місці) в місцях дислокації ГУНП працівників поліції, зокрема ОСОБА_14 (акти №621/2/02-2022 від 07.05.2022 та №660/2/02-2022 від 10.05.2022).

Згідно ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, за вмотивованим рапортом голови комісії, керівництвом ГУНП строк проведення службового розслідування було продовжено до 31.05.2022 (наказ ГУНП від 23.05.2022 №220).

Керуючись положеннями статті 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктом 14 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та підпунктом 2 пункту 1 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893, за підписом голови дисциплінарної комісії працівникам ( в тому числі позивачці) надіслано лист ГУНП (вих. №873/04/32-2022 від 24.05.2022), де запропоновано прибути 27.05.2022 за визначеною адресою для надання пояснень дисциплінарній комісії ГУНП за фактом невиконання наказу начальника ГУНП щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності без поважних причин на службі. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення. Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

В ході службового розслідування оцінюючи зібрані матеріали дисциплінарна комісія прийшла до висновків, що в діях поліцейського відділення №2 взводу №1 роти конвойної служби ГУНП в Херсонській області ОСОБА_1 наявний дисциплінарний проступок, яким згідно Дисциплінарного Статуту Національної поліції України визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ними службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Наявні відомості зібрані в ході службового розслідування підтвердили вчинення тяжкого дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги працівника поліції, стану в Україні, не здійсненні заходів правового режиму воєнного стану, що стало наслідком неприбуття до місця несення служби (евакуації), визначених наказом ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 №87, та відсутності з 24.02.2022 на службі без поважних причин.

Порушення в період дії воєнного стану частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179, ОСОБА_1 , свідчить про вчинення тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції.

За результатами службового розслідування наказом ГУНП від 31.05.2022 №401 позивачку притягнуто до дисциплінарної відповідальності за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог частини 4 статті 8, пункту 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 24 статті 23, пункту 2 статті 24, статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", частини 1 статті 5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337 -VIII, абзацу 1, 2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, шляхом звільнення зі служби в поліції.

Згідно наказу ГУНП в Херсонській області від 22.06.2022 № 626 о/с ОСОБА_14 звільнена зі служби в Національній поліції за п. 6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення за результатами проведеного службового розслідування на підставі наказу ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 401 .

Вказані обставини і стали підставою для звернення з даним позовом до суду.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає та враховує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюється Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (далі Закон №580-VIII) та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі Статут).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ч.1 ст.59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст.2 Закону №580-VIII ).

Згідно з п.1, 2 та 6 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ст.64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки". Порядок складання Присяги працівника поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

При цьому, відповідно до ч.1 та 2 ст.19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до вимог ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктами 1, 4, 5 частини 3 статті 1 Дисциплінарного Статуту передбачено, зокрема, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

- вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 року №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (далі - Правила), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Відповідно до п. 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Серед іншого в Розділі II Правил встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Дотримання вищезазначених вимог Закону України "Про Національну поліцію" та Правил етичної поведінки поліцейських є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Аналіз наведених положень є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.

Згідно з вимогами ст.11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поняття "службова дисципліна" включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції.

Положення ст.ст.8, 18 Закону України "Про Національну поліцію" та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Відповідно до вимог ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі пропозицій Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан (в подальшому воєнний стан було неодноразово продовжено).

Відповідно до ст.1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч.4 ст.8 Закону №580-VIII під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Статтею 24 Закону України "Про Національну поліцію"визначені додаткові повноваження поліції, а саме у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

У ході забезпечення та здійснення заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, виконання завдань територіальної оборони органи та підрозділи, що входять до системи поліції та дислокуються в межах Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, області, міста Києва, підпорядковуються відповідному начальнику Головного управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, області, місті Києві.

З аналізу наведеного вбачається, що законодавством прямо передбачено обов`язок працівників поліції у разі виникнення загрози державному суверенітету України, її територіальної цілісності та під час дії правового режиму воєнного стану брати участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану та в цілому виконувати обов`язки щодо охорони прав і свобод людини, честі держави, тощо.

Положеннями статті 77 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Положеннями статті 13 Статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися дисциплінарне стягнення, як звільнення із служби в поліції.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Відповідно до частини 1 статті 14 Статуту службове розслідування це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок № 893).

Слід зазначити, що Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15.03.2022 року №2123-IX Статут доповнено розділом, який визначає особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану (вказаний закон набув чинності 01.05.2022 року. Положеннями статті 26 та 27 Статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Службове розслідування за фактом порушення поліцейським службової дисципліни може проводитися як дисциплінарною комісією, так і однією особою, у тому числі безпосередньо уповноваженим керівником, який одноособово здійснює передбачені Статутом повноваження дисциплінарної комісії (далі - уповноважена особа).

Службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

За результатами службового розслідування уповноважена особа складає висновок. У разі проведення службового розслідування безпосередньо керівником, який його призначив, висновок не складається, а обставини вчинення дисциплінарного проступку відображаються в наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності або в довідці про відсутність в діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку. Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення. У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації. Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою. Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Позивачка не заперечує факт отримання 24.05.2022 листа голови дисциплінарної комісії - заступника начальника ГУНП Баклана О. про розпочате службове розслідування та про необхідність прибуття 27.05.2022 за визначеною адресою у м. Миколаїв для надання пояснень дисциплінарній комісії.

Відповідно до ч.1 ст.29 Статуту, у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року №893 (далі Порядок № 893).

Згідно з розділом VI Порядку №893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Так, підставою для призначення службового розслідування була невиконання наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", не виїзд з окупованої території Херсонської області на підконтрольну Україні територію для здійснення повноважень, безпосередньо пов`язаних з виконанням функцій, покладених на поліцію, відсутність на 07.05.2022 та 10.05.2022 без поважних причин на службі.

Фактична відсутність позивачки на службі підтверджується наявними в матеріалах справи актами та не заперечується позивачкою у справі.

Звертаючись з позовом до суду позивачка вказує на неправомірність оскаржуваних ним наказів про застосування дисциплінарних стягнень та звільнення зі служби, з огляду на не врахування обставин, які унеможливлювали його евакуацію. З огляду на зазначене вказує на відсутність її вини у порушенні дисципліни та Присяги, а також на наявність поважних причин відсутності на роботі.

Відповідно до наказу начальника ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 р. № 87 "Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район", наказано з 06:00 24 лютого 2022 року ввести в дію План евакуації (передислокації) підрозділів ГУНП в Херсонській області в безпечний район (п.1 наказу). Основним місцем евакуації визначити Миколаївську область (п.2 наказу). Заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції забезпечити виконання заходів, передбачених Планом. Організувати завантаження та вивезення у визначені безпечні райони службової документації, зброї та інших матеріальних цінностей. Довести до відома підпорядкованих працівників інформацію щодо місця передислокації ГУНП у відповідних областях (п.3 наказу).

Згідно наявних у матеріалах справи інформаційних довідок начальника ГУНП в Херсонській області ОСОБА_16 від 28.07.2022 року №2631/01/25-2022, заступників начальника ГУНП в Херсонській області Д. Захарченка за №2679/05/25 та О. Баклана за №2702/04/25-2022 від 01.08.2022 року вбачається, що наказ про необхідність проведення евакуації було доручено розмістити в групі "Інформування керівників ГУНП" месенджеру "Телеграмм". На підтвердження розміщення відповідного наказу відповідачем до матеріалів справи надано відповідні скріншоти відповідної бесіди.

З наявних у справі пояснень ОСОБА_8 , командира роти КС ГУНП в Херсонській області вбачається, що на виконання вимог наказу ГУНП в Херсонській області віл 24.02.2022 №87 о 15 годині ним особисто було доведено особовому складу РКС ГУНП про можливість евакуації до м. Миколаїв. за бажанням можна залишитись у м. Херсоні для несення бойового чергування. 25.02.2022 об 11год. до працівників підрозділу РКС було доведено інформацію про необхідність евкакуації з території Херсонської області до м. Миколаїв.

ОСОБА_1 наголошує на тому, що цей наказ не був доведений до її відома, що суд оцінює критично, оскільки в умовах воєнного вторгнення, бойових дій на території Херсонської області, проведення евакуації документів та особового складу, суд вважає неможливим доведення до позивачки наказу у спосіб особистого вручення чи оголошення. Позивачка зазначає, що спілкувалась з колегами по роботі через месенджери звідки отримувала всю інформацію.

Суд взагалі виключає необізнаність позивачки про необхідність евакуації в умовах воєнного вторгнення за умови наявності та функціонування мобільного та інтернет зв`язку протягом тривалого часу і після окупації м. Херсона , а також враховує, що більшість колег позивачки - працівників поліції покинули м. Херсон, не чекаючи спеціальних гуманітарних коридорів.

Як встановлено судом із наданих матеріалів у жовтні 2021 року ГУНП в Херсонській області розроблено детальний План евакуації ГУНП в Херсонській області, яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022, акт № 1980/01/20-2022дск). Також плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах ГУНП в області. В період 3-5 листопада 2021 року з особовим складом територіальних (відокремлених) та структурних підрозділів ГУНП в Херсонській області проводилися практичні тренування. Для забезпечення евакуаційних заходів територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНП в області УОАЗОР ГУНП розроблено два алгоритми дій керівників підрозділів під час раптового військового вторгнення, якими передбачалася евакуація особового складу підрозділу наявним автотранспортом (службовим та приватним). Розроблені алгоритми були надіслані в усі територіальні (відокремлені) підрозділи з інструкцією по їх застосуванню.

З урахуванням вищевказаного, суд приходить висновку, що позивачка повинна була знати про основні евакуаційні заходи, а тому відхиляє всі її обґрунтування з цього приводу, оскільки вона має достатній професійний досвід, значну юридичну обізнаність, досвід правотлумачення та правозастосування, а тому повинна бути обізнаною про специфічні умови служби в поліції.

Вказана правова позиція щодо обізнаності юриста висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 21.08.2019 у справі № 9901/118/19, яка на переконання суду є релевантною до спірних правовідносин, оскільки відображає достатність професійного досвіду та вміння його застосувати.

Отже, на переконання суду, позивачка могла усвідомлювати необхідність подальшого виїзду з окупованої території та повинна була, за умов необізнаності про існування відповідних вказівок, вчинити дії з метою отримання таких. Не вздійснюючи жодних дій щодо виїзду як до окупації м. Херсона так і після, позивачка на думку суду вчинила протиправну бездіяльність та допустила цим дисциплінарний проступок.

Позивачка не заперечує тієї обставини, що їй не давалась вказівка про необхідність залишитися на окупованій території (за місцем мешкання). Так само суд приймає до уваги, що позивачка не доповідала керівнику про неможливість виїхати з окупованої території та не просила про допомогу в евакуації шляхом надання транспорту, повідомлення відповідних маршрутів та шляхів евакуації.

Можливість виїзду з тимчасово окупованої території Херсонської області в подальшому підтверджується даними про кількість осіб, які покинули територію Херсонської області, викладеними, в тому числі, у листі Херсонської обласної військової адміністрації від 25.07.2022 № 01-01-66-2708/0/22/346 та публікаціями в ЗМІ. А відповідно до Довідки УКЗ ГУНП в Херсонській області від 31.05.2022 № 1037/2/02-2022 станом на 09.05.2022 з тимчасово окупованої території України на підконтрольну Україні територію евакуювалися 1467 поліцейських з 2117, і серед них полонених, поранених чи загиблих під час виїзду з тимчасово окупованої території не було. Станом на 31.05.2022 з тимчасово окупованої території України на підконтрольну Україні територію 1525 поліцейських, що становить 72 % від фактично чисельності поліцейських в ГУНП в Херсонській області,

За посиланнями позивачки, нею 21-22 квітня 2022 року здійснювались спроби виїзду з тимчасово окупованої території м.Херсона на підконтрольну територію України, при цьому за відсутності у неї особистого автотранспорту через смт.Снігурівка використовувала найманий автотранспорт, але військовими рф було відмовлено у виїзді. Водночас, на підтвердження вказаних обставин позивачем не надано жодних належних доказів. Позивачка не надала жодного підтвердження про те, що до цього часу бажала та шукала можливостей потрапити до місця дислокації підрозділу або до найближчого органу поліції для реєстрації та постановки на облік.

Крім того, суд критично сприймає посилання позивачки на те, що громадяни України, які залишились в окупації, не мали можливості виїхати з регіону, так як жодних домовленостей на офіційному рівні про встановлення пунктів пропуску або "зелених коридорів" для виїзду з регіону на підконтрольну Україні територію не було. Суд вважає вказаний довід нікчемним та взагалі таким, що є беззмістовним з урахуванням характеру ведення бойових дій російськими військами, вчинення ними військових злочинів, спричинення масштабних руйнацій та масових жертв по всій території України без винятку.

Суд погоджується з доводами відповідача з приводу того, що служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, зокрема таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

Позивачка, як поліцейська, яка склав Присягу на вірність Українському народові та сумлінність виконання службових обов`язків, з моменту офіційного опублікування Указу Президента України "Про введення в України воєнного стану" мала вживати всіх можливих заходів з метою виконання повноважень, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави. поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. рисяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі № 815/4478/16

В постанові Верховного Суду від 06 вересня 2018 року по справі №805/1209/17-а, вказано, що за результатами службового розслідування встановлено порушення службової дисципліни, яке полягає у відсутності на службі та неприбуття до нових місць дислокації за усним наказом керівництва ГУМВС в Донецькій області для подальшого проходження служби. Верховний Суд зауважив, що оскільки служба в правоохоронному органі за своєю суттю пов`язана з наявністю підвищеного ризику для життя та здоров`я, враховуючи неординарність і неунормованість ситуації, що склалася в зоні проведення АТО, та співставляючи її із завданнями міліції щодо охорони громадського порядку, Верховний Суд вважав обґрунтований висновок відповідача щодо звільнення ОСОБА_1, який протягом більш як двох років не вжив жодних заходів, направлених на подальше проходження служби в органах внутрішніх справ (пункт 42). За таких обставин, Верховний Суд вважав, що висновки службового розслідування відповідають фактичним обставинам справи, а дії позивача не відповідають вимогам статті 10 Закону України "Про міліцію", в якій визначені основні обов`язки міліції (пункт 43).

Крім того, слід зазначити, що наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року №1179, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 року за №1576/29706, затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, на які також посилався відповідач, приймаючи спірний наказ про звільнення.

Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція).

Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Пунктом 3 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Суд наголошує, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Крім того, з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

При цьому, Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 року по справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява№ 34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі "Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії" (заява № 63235/00).

Щодо порушення процедури проведення службового розслідування, а суд проаналізувавши матеріали справи таких порушень не встановив і вважає, що з урахуванням воєнного стану та складнощів які виникли в результаті перебування позивачки на окупованій території, службове розслідування проведено відповідачем у спосіб передбачений законом. Висновок дисциплінарної комісії про відсутність позивачки на робочому місці без поважних причин є обгрунтованим. Подання заст.начальника ГУНП Баклана О.А. доповідної записки про те, що що деякі поліцейські ГУНП не виконали вимоги наказу ГУНП в Херсонській області від 24.02.2022 № 87 , не покинули територіальні громади Херсонської області, які перебувають у тимчасовій окупації рф, та станом на 07.05.2022 відсутні без поважних причин на службі, не є доказом якойсь особистої зацікавленості останього в результатах службового розслідування.

Натомість, суд зазначає, що поліцейському не надано повноважень самостійного, вільного визначення ним місця несення служби, зміну підрозділу, самостійного усунення поліцейським від виконання обов`язків за основним місцем несення служби без відповідного наказу прямого керівника.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів Національної поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Таким чином, на підставі наведеного, висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в Державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому суд апеляційної інстанції погоджується з аргументами відповідача про те, що спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Відповідно до вимог ч.2 ст.6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд зазначає, що у відповідності до ч. 1. ст. 77 КАС України позивачкою не доведені ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

В той же час, відповідач на дав суду належні та допустимі докази, виклав правові обґрунтування правомірності прийнятого рішення, яке на думку суду відповідає вимогам зазначеним у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Відтак, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази в сукупності, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України

В И Р І Ш И В :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позову.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Пятого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його підписання.

Повний текст рішення підписано 26.06.2023.

Суддя В.В.Хом`якова

.