Справа № 320/16429/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 червня 2023 року Київ № 320/16429/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши заяву позовну ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лановенко Людмила Олегівна про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лановенко Л.О. про скасування постанови в від 23.03.2023 про стягнення основної винагороди в межах виконавчого провадження №71372807.

Ухвалою суду від 11.05.2022 позовна заява була залишена без руху, позивачам надано десятиденний строк з дня одержання копії ухвали для усунення недоліків позову шляхом подання позовної заяви, оформленої із дотримання ст.ст.160 КАСУ та зазначенням у ній: ціни позову; обґрунтованого розміру основної винагороди, яка оскаржується заявником; викладення обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги з посиланням на докази, якими ці обставини підтверджені, зокрема, але не виключно, обставини винесення спірної постанови; подання суду копії оспорюваного рішення; подання копій документів, долучених до позовної заяви, посвідчених згідно із ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», зазначення місцезнаходження оригіналів документів, копії яких долучено до позовної заяви; посвідчення рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17.10.2012 згідно Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України; обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів позивача ухваленим рішенням.

На виконання вимог ухвали, позивачем, 25.05.2023 було направлено адміністративний позов на усунення недоліків, в якому містяться власні особистісні судженні та міркування позивача щодо виконання вимог ухвали. Разом з тим до адміністративного позову на усунення недоліків було додано лише частину витребуваних документів.

Розглянувши зміст поданої заяви, суд констатує факт невиконання позивачем вимог ухвали від 11.05.2023, що є підставою для повернення позову в частині заявлених ним вимог, з огляду на таке:

позивач направив до суду клопотання про необхідність витребувати необхідні для розгляду справи документи, а саме: копії та оригінали матеріалів виконавчого провадження №71372807 та №60273847 у відповідача; оригінал та завірену належним чином копію рішення Дарницького районного суду м. Києва від 17.10.2012 по справі за позовом ПАТ "Універсал Банк" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ( ОСОБА_3 ) заборгованості за кредитним договором. Клопотання обґрунтоване тим, що позивач фактично перебуває за межами України та є інвалідом 3-ї групи по зору, що ускладнює отримання ним документів.

У зв`язку з чим, суд зауважує, що положеннями ст. 160 КАСУ, саме на позивача покладається обов`язок викласти обставини позову з посиланням та наданням доказів, якими ці обставини підтвердження.

Згідно з ч. 3 ст. 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Суд може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів, - ч.5-6 ст. 77 КАС України.

При цьому, механізм та порядок витребування доказів у справи визначено ст. 80 КАС України. Так, положеннями вказаної статті передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4)заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Вирішуючи питання про повернення позовної заяви в частині заявлених ОСОБА_1 вимог, суд зважає на таке:

доступ до правосуддя включає не лише можливість подати заяву до суду, йому відповідає обов`язок суду розглянути справу по суті з винесенням остаточного рішення по справі, яке підлягає обов`язковому виконанню.

На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема, задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.

Відповідно до ч. 5 ст. 44 КАС України учасник справи зобов`язаний виявляти повагу до суду; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати наявні у нього докази в порядку та строки, встановлені судом, не приховуючи їх.

Крім того, за приписами ч. 4 ст. 161 КАС України, на позивача покладається обов`язок додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Європейський суд з прав людини, у справі Trukh v. Ukraine ((dec.), no. 50966/99, 14 October 2003) дав оцінку застосуванню процесуальних обмежень у вигляді обов`язку сплатити мито, надати копії документів у певній кількості та направити звернення до конкретного суду. Європейський суд не виявив жодних підстав вважати, що застосування згаданих процесуальних обмежень у справі було свавільним чи невиправданим. Відповідно, скарга заявника про відсутність доступу до суду була відхилена як необґрунтована.

Прецедентна практика ЄСПЛ виходить з того, що, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, вже на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо несення обов`язку доказування обґрунтованості заявлених вимог з посиланням на докази, якими ці вимоги підтверджені та зазначити при пред`явленні позову певне коло фактів, що мають процесуальне значення.

Аналогічно виникає і обов`язок судді у з`ясуванні на цій стадії процесу наявності у заявника права на пред`явлення позову і дотримання ним порядку реалізації цього права, тобто суд встановлює факти процесуального характеру. Таким чином, вирішення судом питання про наявність матеріальних передумов звернення особи до суду на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі, не може свідчити про обмеження у доступі до правосуддя.

У даному випадку право на доступ до правосуддя ОСОБА_1 було поставлено в залежність від його особистої волі виконати чи не виконати вимоги судового рішення, яке набрало законної сили.

При цьому, заявник на власний розсуд та свідомо розпорядився своїм правом, він не надав суду усіх витребуваних документів, в тому числі належним чином посвідчених копій документів, долучених до позовної заяви. Крім того, частину документів позивач суду не засвідчив та не надав посилаючись на те що вони були приєднані до першої редакції адміністративного позову та містяться в матеріалах справи.

Крім того, суд зауважує, що відомості, визначені, зокрема, п.п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, згідно вимог вказаної статті повинні бути зазначені саме у позовній заяві (уточненій позовній заяві), а не у заяві на виправлення недоліків позовної заяви.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви, суд також врахував висновки Великої палати Верховного Суду у справі №9901/430/19 від 14.08.2019, де зазначено "…зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту вони мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною".

За приписами ч. 4 ст. 169 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відтак, зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про те, що позивачем вимоги ухвали суду від 11.05.2023 не було виконано, а відтак позовна заява в частині заявлених ним вимог підлягає поверненню.

На підставі вищезазначеного та, керуючись статтями 80, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд,

у х в а л и в:

позовну заяву в частині вимог ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 ) до приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Лановенко Людмила Олегівна (РНОКПП НОМЕР_2 ; адреса: вул. Юрія Поправки, 6, офіс 17, м. Київ, 02094) про визнання протиправним та скасування рішення, - повернути позивачеві.

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про витребування доказів судом.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.