Справа № 420/4455/23
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2023-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4455/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Самойлюк Г.П.

при секретарі: Драник О.О.

сторін:

позивач: ОСОБА_1 (за ордером)

відповідач: ОСОБА_2 (в порядку самопредставництва)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Одеській області в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №365 від 10.02.2023 року про застосування до підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 20.01.2023 року поліцейськими Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції стосовно капітана поліції ОСОБА_4 за керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння в м. Одесі складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З метою з`ясування обставин, причин та умов, за яких капітан поліції ОСОБА_4 порушив службову дисципліну, на підставі наказу ГУНП в Одеській області від 23.01.2023 року № 179 проведено службове розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія дійшла висновку, що капітан поліції ОСОБА_4 послідовно вчинив декілька дисциплінарних проступків, що виразилось в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні 20.01.2023 року о 03:00 обмежень комендантської години, перевезенні цивільних осіб у цей період, недотриманні законів, правил і норм у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у частині заборони керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, учиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції України, наданні поліцейським недостовірної інформації щодо свого місця роботи, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Згідно з пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 10.02.2023 № 365 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області» застосовано до капітана поліції ОСОБА_4 (0008389), старшого слідчого відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Крім того, пунктом 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 10.02.2023 року № 365 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, пунктів 6, 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-УІІІ, абзаців другого, третього пункту 1 розділу II, абзацу другого пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 2 пункту 1, підпункту 15 пункту 3 наказу НПУ від 23.09.2016 № 920, пункту 2.1 розділу II Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, підпункту 5 пункту 1 наказу ГУНП в області від 02.01.2023 № 1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни», підпункту 12 пункту 1 наказу ГУНП в області від 03.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пункту 4 розділу III посадових інструкцій від 02.01.2023 за № 4/1-808, до підполковника поліції ОСОБА_5 (0041 846), заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Позивач вважає наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності із застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність таким, що винесений без відповідних на те правових підстав та таким, що не відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства.

Ухвалою від 07.03.2023 року відкрито провадження по справі та визначено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (ст. 262 КАС України); встановлено, що справа буде розглянута судом на підставі ст.262 КАС України у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

Ухвалою від 22.03.2023 року вирішено розгляд справи № 420/4455/23 за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення проводити за правилами загального позовного провадження зі стадії проведення підготовчого засідання. Підготовче засідання призначено на 10.05.2023 року.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №ЕС/4507/23 від 09.05.2023 року), в якому в обґрунтування правової позиції зазначено, що під час проведення службового розслідування встановлювались причини та умови, які сприяли вчиненню поліцейським С. Мозолюком дисциплінарного проступку. У ході проведення службового розслідування встановлено неналежну якість та неефективність контролю керівника за дотриманням підлеглими службової дисципліни. Вчинення ОСОБА_6 дисциплінарного проступку стало можливим внаслідок неналежно проведеної профілактичної роботи, спрямованої на недопущення порушень дисципліни, законності та інших надзвичайних подій серед особового складу підрозділу зі сторони підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, що є порушенням вимог статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, адже саме керівник в системі правоохоронних органів несе відповідальність за дії своїх підлеглих та повинен вживати вичерпних заходів для дотримання особовим складом службової дисципліни.

У ході службового розслідування встановлено та доведено факт вчинення дисциплінарного проступку підлеглим позивача ОСОБА_6 , який став можливим внаслідок ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, нехтування Правилами дорожнього руху.

При цьому умовами, які сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, є недостатній керівний вплив зі сторони підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області на зміцнення дисципліни і законності, проявлена ним безконтрольність за дотриманням транспортної дисципліни підлеглими, а також неналежна організація індивідуально-профілактичної діяльності у ввіреному підрозділі.

Таким чином при прийнятті оскаржуваного наказу в частині накладення на підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність відповідач діяв в порядку, межах, спосіб та на підставі чинного законодавства України.

Ухвалою від 08.05.2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, в судовому засіданні оголошено перерву та призначено наступне судове засідання на 18.05.2023 року.

Ухвалою від 18.05.2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 13.06.2023 року.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив задовольнити позовну заяву з підстав, викладених у позові.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позовної заяви.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , проходить службу в НПУ та займає посаду заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області.

20.01.2023 року начальником УГІ ГУНП в Одеській області полковником поліції В. Капуляком подано доповідну записку (вих. УГІ ГУНП № 55/195) керівництву ГУНП та запропоновано призначити службове розслідування у зв`язку з виявленими порушеннями капітаном поліції ОСОБА_6 (порушення службової дисципліни, вимог комендантської години, етики поліцейського, Правил дорожнього руху України, керування ним автомобілем з ознаками алкогольного сп`яніння), вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останнього.

Наказом ГУНП в Одеській області від 23.01.2023 року № 179 з метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки відомостей, викладених у доповідній записці начальника УГІ ГУНП в Одеській області полковника поліції В. Капуляка стосовно ймовірного вчинення дисциплінарного проступку окремими посадовими особами СУ ГУНП в області, вивчення ефективності проведення відповідної профілактичної роботи безпосереднім та прямими керівниками щодо останніх призначено службове розслідування.

Висновком службового розслідування від 06.02.2023 року встановлено, що капітан поліції ОСОБА_4 , який знаходився поза службою в поліційському однострої, без табельної вогнепальної зброї, послідовно вчинив декілька дисциплінарних проступків, що виразилось в особистій недисциплінованості, умисному невиконанні норм чинного законодавства України, порушенні 20.01.2023 о 03:00 обмежень комендантської години, перевезенні цивільних осіб у цей період, недотриманні законів, правил і норм у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у частині заборони керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння, учиненні дій, які підривають авторитет Національної поліції України, наданні поліцейським недостовірної інформації щодо свого місця роботи, порушенні Присяги працівника поліції в частині дотримання законів України та особистого зобов`язання з гідністю нести високе звання поліцейського.

Згідно з пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 10.02.2023 № 365 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області» застосовано до капітана поліції ОСОБА_4 (0008389), старшого слідчого відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Крім того, пунктом 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області від 10.02.2023 № 365 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2, 4 частини третьої статті 1, пунктів 6, 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-УІІІ, абзаців другого, третього пункту 1 розділу II, абзацу другого пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 2 пункту 1, підпункту 15 пункту 3 наказу НПУ від 23.09.2016 № 920, пункту 2.1 розділу II Правил внутрішнього службового розпорядку ГУНП в Одеській області, затверджених наказом ГУНП в області від 01.02.2021 № 177, підпункту 5 пункту 1 наказу ГУНП в області від 02.01.2023 № 1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни», підпункту 12 пункту 1 наказу ГУНП в області від 03.01.2023 № 7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», пункту 4 розділу III посадових інструкцій від 02.01.2023 за № 4/1-808, до підполковника поліції ОСОБА_5 (0041 846), заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, неправомірно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

При цьому, у вказаному наказі зазначено, що за своєю суттю послідовно скоєні капітаном поліції ОСОБА_4 дисциплінарні проступки підривають довіру та авторитет Національної поліції України в очах громадськості та є не сумісними із проходженням надалі служби в поліції, учинені внаслідок особистих низьких морально-ділових якостей останнього та неналежного контролю за його поведінкою в побуті з боку керівництва ВРОТЗ та СУ ГУНП в області.

Також, у вказаному наказі зазначено, що вжиті підполковником поліції ОСОБА_7 , а також заступником начальника СУ ГУНП в області майором поліції ОСОБА_8 заходи вочевидь виявились недостатніми. Зазначені працівники поліції не дотрималися положень законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, неналежно поставилися до виконання своїх обов`язків як керівники в частині, що стосується здійснення превентивної та профілактичної, а також роз`яснювальної роботи, спрямованої на запобігання вчиненню підлеглими порушень службової дисципліни, не створили належний та достатній контроль за дотриманням особовим складом службової дисципліни, додаткових заходів щодо зміцнення службової дисципліни не вживали. Указане призвело до скоєння капітаном поліції ОСОБА_6 дисциплінарного проступку, зокрема керування транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння.

Позивач, не погоджуючись з наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 10.02.2023 № 365 «Про застосування дисциплінарних стягнень до посадових осіб відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області» в частині щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності та наслідків вказаного наказу у вигляді попередження про неповну службову відповідність, звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини врегульовані Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом органів Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VІІІ (далі Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706; далі - Правила №1179).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначаються Законом України «Про Національну поліцію».

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть, зокрема, дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 1, пункту 7 частини першої статті 3 Дисциплінарного статуту, про невиконання вимог яких з боку позивача зазначено у спірному наказі, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки. Керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Пунктом 1 розділу І Правил №1179 визначено, що ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Керівник органу (підрозділу) поліції повинен бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих (абзац другий пункту 3 розділу V Правил №1179).

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За змістом статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Враховуючи наведені приписи, підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні поліцейським службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, інших нормативно-правових актів, наказів Національної поліції України, Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а так само у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування. Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерством внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807, далі - Порядок №893), який конкретизує процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, визначає права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Згідно з пунктом 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За приписами пункту 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Пунктами 14, 17 розділу V Порядку №893 передбачено, зокрема, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Правила оформлення матеріалів службового розслідування викладені у розділі VI Порядку №893.

Згідно з пунктами 1, 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У пункті 4 розділу VI Порядку №893 зазначено, що в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто у разі недотримання чи неналежного дотримання службової дисципліни. Саме в ході службового розслідування з`ясовуються обставини, з приводу яких воно було призначене, встановлюється наявність чи відсутність вини порушника у вчиненні дисциплінарного проступку, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь його відповідальності, а також ставлення до скоєного, та в разі підтвердження факту вчинення дисциплінарного проступку виконавцем службового розслідування вноситься пропозиція про застосування до винної особи конкретного дисциплінарного стягнення.

Із цією метою висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставини, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку встановлена у визначеному порядку.

Частинами третьою, восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту імперативно встановлено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія, а так само керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Зокрема, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (частини четверта - шоста статті 19 Дисциплінарного статуту).

Частиною одинадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту також установлено, що у разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Отже, при вирішенні спору про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності предметом доказування є склад дисциплінарного проступку, обставини його вчинення, причини та умови, вина поліцейського, наявність обставин, які обтяжують та пом`якшують відповідальність поліцейського, що підлягає доведенню суб`єктом владних повноважень належними, достовірними й достатніми доказами.

За результатами проведеного службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни капітаном поліції ОСОБА_9 складено висновок службового розслідування від 06.02.2023 року, на підставі якого був прийнятий наказ від 10.02.2023 року №365, пунктом 3 якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність до позивача.

Відповідно до посадової інструкції заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_3 (а.с173 звор.), заступника начальника відділу у разу відсутності начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління майора поліції ОСОБА_10 , зокрема, здійснює керівництво слідчим відділом, несе персональну відповідальність за організацію і забезпечення виконання покладених на нього завдань, дотримання слідчими вимог законодавства України, стан службової та трудової дисципліни у слідчому відділі.

За змістом висновків Верховного Суду у постанові від 05 грудня 2018 року у справі №808/1089/17 керівник несе відповідальність за ефективність діяльності органу, дотримання вимог чинного законодавства підлеглими, керівником яких він є, та може бути притягнутий до відповідальності поряд з працівником, яким вчинено порушення, якщо вищестоящий керівник, якому надано право накладати стягнення, дійде висновку про неналежну організацію та координацію керівником роботи підлеглих.

Отже, керівник може бути притягнутий до відповідальності за неналежну організацію та координацію саме роботи підлеглих.

Позивач притягнутий до відповідальності як керівник, який зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів службового розслідування, під час описаних у ньому подій, підлеглий ОСОБА_9 перебував поза службою та не при виконанні службових обов`язків, без табельної вогнепальної зброї. Вказаний факт встановлено службовим розслідуванням.

Матеріалами службового розслідування не встановлено жодних фактів з посиланням на обов`язкові законодавчі приписи, за яких позивач мав безпосередній обов`язок здійснювати контроль за дотримання дисципліни та законності стосовно підлеглих йому працівників в період поза несення ними служби, як і не вказав, які ж саме дії мав вчиняти позивач із забезпечення профілактичної роботи, спрямованої на недопущення підлеглими поліцейськими порушень дисципліни в поза робочий час.

Так, приписами ч. 2 ст. 13 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» визначено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку.

По суті фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності слугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншим поліцейським, що не узгоджується із приписами частини другої статті 13 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер.

Крім того, суд зазначає, що оскільки фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності послугували висновки відповідача стосовно допущених порушень іншим поліцейським, то у даному випадку має місце порушення принципу індивідуальності в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності.

При цьому сам факт скоєння ОСОБА_9 дисциплінарного проступку в поза робочий час не можливо ставити в провину позивачу та робити висновок про його бездіяльність з посиланням лише на один факт підлеглості.

На переконання суду, наявність виключно факту підлеглості позивачу осіб, стосовно яких встановлено факти вчинення дисциплінарного правопорушення, не є достатнім для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Між тим службовим розслідуванням не встановлено та під час розгляду справи відповідачем не доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку щодо вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_9 внаслідок неправомірних рішень або дій позивача.

Отже, на думку суду, відповідачем не надано належних та допустимих доказів вчинення позивачем дисциплінарного проступку, за вчинення якого до нього застосовано спірне дисциплінарне стягнення.

Зокрема, відповідач не надав будь-яких доказів, які б підтверджували неналежне виконання позивачем своїх службових обов`язків, що визначають обсяг завдань, доручених посадою, у тому числі, здійснення контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, проведення профілактичної роботи із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

В той же час, як вбачається з пояснень ОСОБА_3 , на запитання: «які заходи нею вживалися щодо попередження порушення службової дисципліни, зокрема керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння підлеглими посадовими особами?», остання надала відповідь: «особовому складу систематично, в тому числі під підпис у відомостях доводиться про недопущення порушень службової дисципліни».

В матеріалах справи наявні відомості щодо ознайомлення працівників СУ ГУНП в Одеській області з наказами ГУНП в Одеській області від 03.01.2023 року №7 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діях поліції»; від 04.01.2023 року №13 «Про інформування УГІ щодо подій з особовим складом ГУНП в Одеській області»; від 02.01.2023 року №1 «Про вчинення кримінальних правопорушень поліцейськими ГУНП упродовж 2022 року та додаткові заходи щодо зміцнення службової дисципліни»; від 19.07.2022 року №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції»; від 22.08.2022 року №1393 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських підрозділів ГУНП в Одеській області»; від 23.08.2022 року №1409 «Про покарання працівників ГУНП в Одеській області»; з доповідною запискою від 09.09.2022 року №55/1542 «Про стан дисципліни і законності в органах та підрозділах ГУ НП в Одеській області за 8 місяців 2022 року» та відомість про ознайомлення особового складу відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Одеській області з розділом VIII Закону України «Про дорожній рух».

При прийнятті рішення суд також враховує службову характеристику, відповідно до якої позивач за час служби в поліції на займаній посаді зарекомендувала себе з позитивної сторони, з високим почуттям відповідальності, професійний, досвідчений, принциповий та вимогливий співробітник. Нормативні акти, які регламентують діяльність Національної поліції та слідчих підрозділів знає та вірно використовує у своїй повсякденній діяльності. Має хорошу теоретичну та практичну підготовку, володіє організаторськими здібностями, постійно приймає заходи та забезпечує своєчасний контроль щодо покращення результатів роботи по розкриттю злочинів, надає методичну та практичну допомогу слідчим. Вказану характеристику враховано у висновку службового розслідування.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про недоведеність зазначених у спірному наказі порушень та, відповідно складу дисциплінарного проступку, а тому оскаржуваний наказ в частині накладення дисциплінарного стягнення на підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розкриття особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність є протиправним та підлягає скасуванню.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", §58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Пункт 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвеція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України", no. 4241/03, від 28.10.2010 року).

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Суд вважає, що по даній справі з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань підлягають стягненню на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014, Код ) про визнання протиправним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п. 3 наказу Головного управління Національної поліції в Одеській області №365 від 10.02.2023 року про застосування до підполковника поліції ОСОБА_3 , заступника начальника відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУНП в Одеській області, дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014, Код ) на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три гривні) грн. 60 коп.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 23.06.2023 року.

Суддя Г.П. Самойлюк