Справа № 160/11784/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
секретаря судового засідання: Котляревської Г.С.,
представника позивача: Залуніна К.В.,
представника відповідача: Стець А.О.,
30.05.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.03.2023 №50/32-00-04-03-01 про анулювання реєстрації Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2%;
- зобов`язати Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% з 02.05.2022, шляхом включення Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до реєстру платників єдиного податку.
Крім того, у позовній заяві позивач просить встановити судовий контроль за виконанням рішення суду у даній справі.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що з 02.05.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» зареєстроване платником єдиного податку третьої групи за ставкою 2%. 05.04.2023 при перевірці даних у електронному кабінеті платника податків позивачем виявлено, що реєстрацію останнього як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% анульовано рішенням Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.03.2023 №50/32-00-04-03-01, яке позивачем отримано 05.04.2023. Позивач зазначає, що згідно з висновком Верховного Суду у постанові від 24.01.2019 у справі №805/221/16-а, в основу анулювання реєстрації платника податків законодавцем повинно бути покладено склад податкового правопорушення в розумінні статті 109 Податкового кодексу України (далі ПК України), проте, в діях позивача такий склад відсутній, оскільки норма абз. 5 п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України прямо звільнила його від будь-якої юридичної відповідальності, в тому числі від відповідальності у вигляді анулювання реєстрації платника єдиного податку, у разі несвоєчасного виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24.02.2022 до дня переходу такого платника на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки. Саме за цей час у позивача виникла заборгованість, яку контролюючий орган, всупереч вказаній нормі, обліковував як податковий борг із неправомірним зарахуванням поточних податкових платежів, граничні строки сплати яких настали після переходу як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% та які були сплачені позивачем своєчасно в межах передбачених законодавством граничних строків їх сплати, в рахунок погашення вказаної заборгованості. Позивач також наголошує, що на рішенні від 31.03.2023 №50/32-00-04-03-01-01 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного стану, надзвичайного стану в Україні відсутня гербова печатка контролюючого органу, яким воно винесене. Разом з тим, останнє прийняте на підставі доповідної записки від 29.03.2023 №2876/32-00-04-03-01, а не акта перевірки. Таким чином, позивач наголошує, що контролюючим органом рішення прийнято без проведення перевірки та складання акта перевірки, що є грубим порушенням п. 299.11 ст. 299 ПК України. Крім того, позивач зазначає, що відповідачем порушено право позивача на надання заперечень до акту перевірки. Позивач також наголошує, що у нього відсутня заборгованість по податкам і зборам після обрання ним особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2% та вважає, що оскаржене рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте не у відповідності з нормами чинного законодавства. Позивач вважає, що належним способом захисту прав та інтересів останнього є зобов`язання відповідача поновити реєстрацію позивача платником єдиного податку третьої групи за ставкою 2% з 02.05.2022 шляхом включення останнього до реєстру платників єдиного податку. У зв`язку з викладеним, позивач звернувся до суду з цією позовною заявою.
У судовому засіданні, призначеному на 19.06.2023, представник позивача підтримав доводи, викладені у позовній заяві та просив суд задовольнити позовні вимоги повністю.
Представник відповідача у судовому засіданні, призначеному на 19.06.2023, заперечив проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях.
Заслухавши представників сторін, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з таких підстав.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД», ідентифікаційний код юридичної особи 40720198, зареєстроване як юридична особа та здійснює господарську діяльність з 05.08.2016. Основний вид економічної діяльності позивача згідно КВЕД 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами.
Як зазначає позивач та не заперечується відповідачем, з 02.05.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» зареєстроване як платник єдиного податку третьої групи за ставкою 2%.
На підставі пп. 19-1.1.1, пп. 19-1.1.2 п. 19-1.1 ст. 19.-1, пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 розділу І Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI, у порядку, визначеному п. 57.1 ст. 57, пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 та ст. 76 розділу ІІ Кодексу, головним державним інспектором відділу податкового адміністрування підприємств у сфері оптової та роздрібної торгівлі управління податкового адміністрування підприємств невиробничої сфери Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків Литвиненко Оленою Миколаївною проведено перевірку з питання правомірності перебування на спрощеній системі оподаткування в якості платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» (ідентифікаційний код юридичної особи 40720198).
Позивач, не погоджуючись із вищевказаним рішенням, звернувся до Державної податкової служби України зі скаргою від 18.04.2023 за вих. №УМ-08/01-1478, у якій просив скаргу задовольнити та скасувати рішення №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні.
Рішенням Державної податкової служби України від 19.05.2023 №12405/6/99-00-06-02-03-06 про результати розгляду скарги рішення №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні, залишено без змін, а скаргу без задоволення.

01.05.2023 Товариством з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» подано Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків заяву про застосування спрощеної системи оподаткування.

Проте, листом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №2644/6/32-00-04-03-06 від 02.05.2023 зазначену заяву залишено без задоволення з причин, викладених в акті від 31.03.2023 №272/32-00-04-03-01-01.

24.05.2023 Товариством з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» повторно подано Східному міжрегіональному управлінню ДПС по роботі з великими платниками податків заяву про застосування спрощеної системи оподаткування.

Згідно квитанції №2 від 24.05.2023 зазначений документ прийнято Державною податковою службою України.

Проте, листом Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №3124/6/32-00-04-03-06 від 26.05.2023 зазначену заяву залишено без задоволення.

Позивач, не погоджуючись із рішенням Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України (далі ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Правові засади застосування спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності визначаються Главою 1 Розділу XIV ПК України.

Відповідно до п. 291.2 ст. 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.

Пунктом 291.3 ст. 291 ПК України визначено, що юридична особа чи фізична особа-підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою.

Так, сторонами не заперечується, що з 02.05.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» зареєстроване як платник єдиного податку третьої групи за ставкою 2%.

Відповідно до пп. 3 п. 291.4 ст. 291 ПК України до третьої групи платників єдиного податку належать, зокрема: фізичні особи-підприємці, які не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, не обмежена, та юридичні особи суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

За приписами пп. 4 п. 291.4 ст. 291 ПК України суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на групи платників єдиного податку: друга група фізичні особи - підприємці, які здійснюють господарську діяльність з надання послуг, у тому числі побутових, платникам єдиного податку та/або населенню, виробництво та/або продаж товарів, діяльність у сфері ресторанного господарства, за умови, що протягом календарного року відповідають сукупності таких критеріїв: не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, одночасно не перевищує 10 осіб; обсяг доходу не перевищує 834 розміри мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року.

Порядок реєстрації та анулювання реєстрації платників єдиного податку визначений статтею 299 ПК України, відповідно до пункту 299.1 якої реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку.

За положеннями пункту 299.2 цієї статті центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку.

За приписами абз. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, зокрема, у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів.

За приписами п. 299.10 стю 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, у разі:

1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву;

2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем відповідно до закону в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення;

3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків;

5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 та підпунктом 298.8.1 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;

6) набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті.

Пунктом 299.11 ст. 299 ПК України визначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Аналіз наведених вище норм свідчить про те, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування, бути платником єдиного податку.

Аналогічну правову позицію зазначено Верховним Судом у постановах від 19.02.2019 у справі № 826/7216/17 та від 05.02.2019 у справі № 805/206/17-а.

Зміст наведеного вище дає підстави для висновку, що контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої групи у разі встановлення випадків передбачених п. п. 299.10, 299.11 ст. 299 ПК України. При цьому, реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Як вже було встановлено судом, за результатами перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» податковим органом було встановлено, що за період з 01.10.2022 по 31.03.2023 згідно інтегрованої картки платника по ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» наявний податковий борг на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів по коду платежу: 14040200, 14040201, а саме: станом на 01.10.24,00 грн, станом на 01.01.28,00 грн. Крім того, зазначено, що згідно ІКП ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» () має несплачені податкові зобов`язання з податку на додану вартість станом на 01.10.250 грн та станом 01.01.250 грн.

Отже, перевіркою встановлено порушення ч. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України, якою визначено, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів.

В свою чергу, згідно з нормами абз. 3 п. 299.10 ст. 299 розділу XIV ПК України реєстрація платником єдиного податку може бути анульована за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 299 ПК України.

Системно аналізуючи вказані норми, суд дійшов висновку, що реєстрація платником єдиного податку може бути анульована за рішенням контролюючого органу у разі наявності у платника єдиного податку податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Крім того, в абз. 3 п. 299.10 ст. 299 і пп. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 розділу XIV ПК України встановлені випадки, коли реєстрація платником єдиного податку може бути анульована, а порядок, або спосіб дій, контролюючого органу визначений в п. 299.11 ст. 299 ПК України, в якому зазначено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що контролюючий орган приймає рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп у разі встановлення під час проведення перевірки факту наявності у такого платника податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що повинно бути зафіксовано у відповідному акті перевірки. При цьому реєстрація платника єдиного податку анулюється з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.02.2018 у справі №813/1465/17.

Водночас, Верховний Суд при розгляді аналогічних адміністративних справ сформував наступні висновки: реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (постанови від 26.02.2019 у справі №805/1396/17-а, від 05.02.2019 у справі №805/206/17-а, від 24.01.2019 у справі №813/1346/18, від 05.06.2018 у справі №813/4266/17). Відповідно, єдиним законним способом реалізації владних управлінських функцій є проведення документальної перевірки на підставі якої встановлюється, що платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), як наслідок прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку, шляхом виключення з реєстру платників цього податку.

Тобто контролюючим органом повинна бути: 1) проведена документальна перевірка платника податків; 2) у випадку наявності підстав, прийняття рішення про анулювання реєстрації шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №816/543/17, від 16.04.2018 у справі №808/657/16, від 08.05.2018 у справі №816/1088/17, від 19.04.2019 у справі №822/2037/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд наголошує, що всупереч зазначеному вище, підставою для прийняття Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків оскарженого у даній справі рішення №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні стала доповідна записка начальника управління податкового адміністрування підприємств невиробничої сфери ОСОБА_1 від 29.03.2023 №2876/32-00-04-03-01 щодо перебування на спрощеній системі оподаткування суб`єкта господарювання ТОВ «СІЛЬПО-ФУД» (), який протягом двох послідовних кварталів має податковий борг і не надав самостійно заяву про відмову від спрощеної системи оподаткування, а не акт, складений за результатами перевірки ТОВ «СІЛЬПО-ФУД», як того вимагає чинне податкове законодавство, а також наголошено у правових позиціях Верховного Суду, що вказує на порушення процедури прийняття оскарженого рішення.

Пунктом 61.1 ст. 61 ПК України визначено, що податковий контроль система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 62.1.3 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Підпунктом 20.1.4 п. 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків, у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Згідно із п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

За вимогами п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Як вбачається з п. 76.1. ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з вимогами п.76.2. ст. 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.2 ст. 82 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Крім того, суд зауважує, що пунктами 2, 3, 4 Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 №727, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 26.10.2015 за №1300/27745 (є чинним) визначено, що акт документальної перевірки службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Акт документальної перевірки повинен містити систематизований виклад виявлених під час перевірки фактів порушень норм законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

В акті документальної перевірки викладаються всі суттєві обставини фінансово-господарської діяльності платника податків, які стосуються фактів виявлених порушень законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з абзацом 5 пункту 6 цього Порядку, в акті (довідці) документальної перевірки, інформативних додатках та інших матеріалах не допускаються будь-які виправлення цифрових показників, дат та інших даних.

Відповідно до п. 42.1 ст. 42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Також, згідно абз. 3 п. 95.3 ст. 95 ПК України рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу.

З огляду на викладене, суд не бере до уваги доводи відповідача, викладені останнім у відзиві на позовну заяву, про те, що рішення про анулювання свідоцтва платника єдиного податку не є документом, на якому відтиск печатки є обов`язковим, оскільки останні суперечать імперативним нормам, встановленими ПК України.

Окрім того, суд звертає увагу на те, що оскаржене рішення було прийняте 31.03.2023, тобто, у день складення акта перевірки правомірності перебування на спрощеній системі оподаткування в якості платника податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні ТОВ " СІЛЬПО-ФУД", у той час, як доповідна записка, на підставі якої прийнято оскаржене рішення, датована 29.03.2023.

Щодо вказаного вище суд відзначає, що відповідно до пункту 76.2 статті 76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2 статті 86 ПК України визначено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст.42 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу першого пункту 86.7 статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому пп. 78.1.5 п. 78.1 ст. 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Отже, відповідач порушив приписи ст. 86 ПК України, не надавши позивачу можливості подати свої заперечення до акта та/або додаткові документи, одразу прийнявши оспорюване рішення.

Разом з тим, суд звертає увагу на тому, що відповідно до п.п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" ПК України платники єдиного податку третьої групи, які використовують особливості оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період, починаючи з 24 лютого 2022 року до дня переходу таких платників на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з дня переходу на систему оподаткування, на якій такі платники податку перебували до обрання особливостей оподаткування єдиним податком за ставкою 2 відсотки.

У разі самостійного виправлення платником податків, з дотриманням порядку, вимог та обмежень, визначених статтею 50 цього Кодексу, помилок, що призвели до заниження податкового зобов`язання у звітних (податкових) періодах, що припадають на період дії воєнного стану, такі платники звільняються від нарахування та сплати штрафних санкцій, передбачених пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, та пені.

Тобто, вказаною нормою позивача звільнено від юридичної відповідальності, в тому числі від відповідальності у вигляді анулювання реєстрації платника єдиного податку, у разі несвоєчасного виконання податкових обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період, починаючи з 24.02.2022 до дня переходу такого платника на застосування особливостей оподаткування єдиним податком третьої групи за ставкою 2 відсотки.

Окрім того, в матеріалах справи містяться платіжні інструкції, що підтверджують сплату позивачем сум податкового боргу з акцизного збору за період: з січня по квітень 2022 року та ПДВ у січні - квітні 2022 року, що виник у останнього за період, починаючи з 24.02.2022, в межах передбачених законодавством граничних строків їх сплати.

Враховуючи відсутність у позивача податкового боргу та з огляду на допущені відповідачем порушення процедури прийняття оскарженого рішення, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% з 02.05.2022, шляхом включення Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до реєстру платників єдиного податку, суд зазначає таке.

Згідно Рекомендації №R (80) 2 Комітету Міністрів РЄ державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятою Комітетом Ради Європи 11.05.1980 на 316-й нараді заступників міністрів, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Отже, дискреційним повноваженням є повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох варіантів рішення.

Суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Водночас, згідно з п.4 ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про зобов`язання відповідача вчинити певні дії.

Відповідно до ч. 4 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Обираючи спосіб захисту порушеного права позивача у даній справі, слід виходити з того, що відповідач протиправно прийняв рішення №50/32-00-04-03-01-01 від 31.03.2023, на підставі якого позивача виключено з реєстру платників єдиного податку, а тому, належним способом захисту прав та інтересів позивача є зобов`язання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% з 02.05.2022, шляхом включення Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до реєстру платників єдиного податку, оскільки право позивача підлягає захисту та відновленню, шляхом приведення у стан, що існував до такого порушення з боку відповідача.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини дії суб`єкта владних повноважень щодо втручання чи обмеження прав людини повинні бути обґрунтованими, законними, необхідними, а втручання пропорційним. Дискреційність повноважень органу влади повинна бути зведена до мінімуму, а логіка рішень органу влади повинна бути чіткою і зрозумілою, як і можливі наслідки таких дій. Особа не повинна відповідати за помилки, вчинені органом держави.

Так, в рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» (CASE OF RYSOVSKYY v. UKRAINE) суд визнав незаконне та непропорційне втручання у права заявника, гарантовані статтею 1 Першого протоколу Конвенції. Суд у цьому рішенні підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їх власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, interalia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Принцип «належного урядування» покладає на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім того, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Водночас, всупереч наведеним вимогам, відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності прийнятого останнім рішення.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню судом.

Відповідно до ст. 157 КАС України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Аналізуючи положення процесуальних норм, які регулюють інститут забезпечення адміністративного позову, слід зазначити, що скасування заходів забезпечення позову можливе, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі, або відпадуть підстави, які зумовили вжиття судом таких заходів.

Таким чином, з огляду на задоволення позовної заяви та, як наслідок, відсутність потреби у вжитих судом заходів забезпечення позову, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.05.2023 у справі № 160/11784/23.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з такого.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2684,00 грн., що документально підтверджується платіжною інструкцією від 25.05.2023 №8392648.

Враховуючи, що позовну заяву задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір за подання позовної заяви до суду в розмірі 2684,00 грн підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Щодо вимоги позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у даній справі, суд зазначає таке.

Згідно ч. ч. 1-2 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, вказаною нормою КАС України передбачено право, а не обов`язок суду, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалено судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Позивачем не доведено, що загальний порядок виконання судового рішення у цій справі не дасть очікуваного результату або що відповідач створює перешкоди для виконання такого рішення.

Оскільки позивач не навів обґрунтувань та не надав доказів, що підтверджують необхідність застосування процесуального інституту судового контролю за виконанням судового рішення, суд дійшов висновку про відсутність підстав для встановлення судового контролю за виконанням судового рішення у цій справі.

Керуючись статтями 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 90, 94, 139, 241-246, 250, 251, 255, 295, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» (вул. Бутлерова, 1, м. Київ, 02090; ідентифікаційний код юридичної особи 40720198) до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр-т О.Поля, 57, м. Дніпро, 49600; ідентифікаційний код юридичної особи 43968079) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 31.03.2023 № 50/32-00-04-03-01-01 про анулювання реєстрації платника єдиного податку третьої групи на період дії воєнного, надзвичайного стану в Україні Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД».

Зобов`язати Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» як платника єдиного податку третьої групи за ставкою 2% з 02.05.2022, шляхом включення Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» до реєстру платників єдиного податку.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.05.2023 у справі № 160/11784/23.

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» про встановлення судового контролю відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (пр-т О.Поля, 57, м. Дніпро, 49600; ідентифікаційний код юридичної особи 43968079) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СІЛЬПО-ФУД» (вул. Бутлерова, 1, м. Київ, 02090; ідентифікаційний код юридичної особи 40720198) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 22.06.2023.

Суддя О.В. Царікова