Справа № 334/3607/23
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2023-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
20 червня 2023 року м. Дніпросправа № 334/3607/23
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Чепурнов Д.В.
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2023 року у справі №334/3607/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, третя особа: поліцейський СРПП ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області старший сержант поліції Дзегун Володимр Миколайович про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-
Рішенням Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2023 року у справі №334/3607/23 позовні вимоги задоволено.

Головне управління Національної поліції в Запорізькій області не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності встановлено положеннями статті 286 КАС України.

У відповідності до частини 4 статті 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Враховуючи, те, що копію оскаржуваного рішення суду першої інстанції скаржником отримано 19 травня 2023 року, а з апеляційною скаргою він звернувся до суду 12 червня 2023 року, суд апеляційної інстанції зробив висновок про те, що скаржником пропущено встановлений законом десятиденний строк для звернення до суду з апеляційною скаргою.

Разом з тим, скаржником було заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому зазначає, що на момент отримання копії оскаржуваного рішення, представник скаржника знаходився у відпустці, а апеляційну скаргу подано у найкоротший час після виходу із відпустки.

Однак, зазначені підстави не можуть бути визнано поважними, оскільки вказані обставини свідчать лише про організацію роботи у Головному управлінні Національної поліції в Запорізькій області. При цьому, скаржником не вказано і документально не підтверджено що ОСОБА_2 є єдиним представником Головного управління Національної поліції в Запорізькій області. Разом з тим, у випадку відсутності представників, представляти інтереси суб`єкта владних повноважень може керівник органу.

При цьому, суд зазначає, що правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права.

Зміст принципу правової визначеності розкрито у Рішенні від 29 червня 2010 року №17-рп/2010, так Конституційний Суд України звернув увагу на правову визначеність як елемент верховенства права, зазначивши, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, в якому стверджується, що обмеження основних прав людини і громадянина та втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто, обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дозволять особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Поряд з цим, скаржником не було надано документ про сплату судового збору, у визначеному Законом України "Про судовий збір" розмірі.

Згідно з пунктом 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Водночас, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року прийнятої у справі №543/775/17 зроблено висновок, який відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України повинен враховуватися судом апеляційної інстанції, про те, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають, при цьому, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підпунктом 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір визначено, що при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 року становив 2684 грн.

Враховуючи те, що судовий збір за подання позовної заяви становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2684 х 0,2 = 536,80 грн. та в свою чергу судовий збір за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на оскаржуване рішення суду справляється у розмірі (536,80 грн. х 150 %) 805,20 грн.

Однак, скаржником не надано до суду, документу, який підтверджує факт сплати судового збору у визначеному законодавством України розмірі - 805,20 грн.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача UA1004628; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ______ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ____ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _______ (Номер справи), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила статті 169 цього Кодексу, тобто суддя, встановивши, невідповідність матеріалів поданої скарги вимогам, встановленим цим Кодексом, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху.

З огляду на вищевикладене, суд дає можливість скаржнику у строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали надати апеляційну скаргу оформлену у відповідності до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, тобто надати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із наведенням обґрунтованих та поважних причин для такого поновлення, а також документ про сплату судового збору, у визначеному Законом України "Про судовий збір розмірі".

Керуючись статтями 169, 298 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на рішення Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 18 травня 2023 року у справі №334/3607/23 - залишити без руху та надати строк 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення вищезазначених недоліків.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху направити особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала суду апеляційної інстанції оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Чепурнов