Справа № 380/4702/23
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2023-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2023 року

справа №380/4702/23

провадження № П/380/4746/23

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М., за участі секретаря судового засідання Михалюк М.Ю., представника позивача Саляка М.Б., представника відповідача Твердохліб І.М., розглянув в місті Львові у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Флексорес» до Львівської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Флексорес» (далі ТОВ «Флексорес», позивач) 13.03.2023 звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Львівської митниці Державної митної служби України (далі Львівська митниця, відповідач) з вимогою визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA209000/2022/210126 від 08.09.2022. Позивач вважає оскаржене рішення незаконним, протиправним та такими, що підлягає скасуванню. Пояснив, що на підставі Контракту купівлі-продажу №08/03-22/FP придбав у польського контрагента «Полідрук Вест», який є його надійним постачальником з тривалою історією співпраці, поліпропіленові мішки/пакети (мішки пакувальні) розмірами 55*105 см, маса 65 г. На вказану поставку товару з метою митного оформлення подав митну декларацію МД UA 2091140/2022/092667 та стандартний пакет документів: фактура (рахунок) №282/MG4/2022 від 02.09.2022, контракт №08/03-22/FP від 08.03.2022 з додатками, специфікація (додаток №0209/1 від 02.09.2022), CMR №158952, сертифікат походження №PL/MF/AN 0349017. Позивач пояснює, що митна вартість товару визначалась декларантом за основним методом згідно п.1 ч.1 статті 57 Митного кодексу України (далі - МК) (ціною договору). Стверджує, що декларант надав митному органу для підтвердження задекларованої митної вартості товару усі документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Позивач вказує, що в процесі митних консультацій на спростування будь-яких сумнівів митного органу надав такі документи: рахунок-фактура №VAT 282/MG4/2022 від 02.09.2022, посередницький інвойс №16 від 25.05.2022, а також платіжні документи доручення №5 від 02.06.2022 та №5 від 19.07.2022, інформаційний лист щодо транспортної складової перевезення товару за маршрутом Туркменістан-Польща, згідно яких прослідковується продаж товару від виробника на продавця (Польща), транспортний рахунок №266-22-U.I від 02.09.2022 по перевезенню товарів за маршрутом Перемишль-Чишки (транспортні витрати входять у вартість товару згідно умов поставки DAP, надано для формування повної картини поставки), договір поставки з ТОВ «Ожидівський млин» №28/03-22 ОЖМ від 28.03.2022 щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу, копію видаткової накладної №1726 від 29.07.2022 щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу ТОВ «Ожидівський млин», МД № UA/209140/2022/034485, згідно якої партія аналогічного товару була оформлена у вільний обіг 06.05.2022 без підняття митної вартості, прайс-лист № б/н від виробника товару, експортну декларацію від виробника товару (Туркменістан) на продавця (Польща) №G07373|130722|0003027 від 13.07.2022, експортна декларація від продавця (Польща) на одержувача товару в Україні №22PL402010NU5BHM30 від 02.09.2022, висновок експерта № 22/1/181 від 08.09.2022. Позивач стверджує, що всі надані документи (вісім з дванадцяти, запитуваних відповідачем) в повній мірі підтверджують заявлену митну вартість товару. Відповідач на обґрунтування правомірності проведеного коригування зазначив лише номер та дату митної декларації, які ним використані, без зазначення докладної інформації про підстави та зміст джерел інформації, які використовував митний при прийнятті оскаржених рішень МД UA209170/2022/410000 від 08.06.2022. Відповідно до цієї МД митна вартість товару становить 2.55 дол. США за кілограм, при цьому позивачем заявлено 0,1364 дол. США за штуку. Стверджує, що такий підхід митниці до формування оскарженого рішення про коригування митної вартості прямо суперечить положенням законодавства та є самостійною підставою для скасування такого рішення.

Відповідач позов не визнає. Представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву (а.с.99-103). Стверджує, що відповідач правомірно прийняв оскаржуване рішення. Відповідач посилається на норми статті 52 Митного кодексу України, відповідно до яких орган декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Зазначає, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Оскільки надані ТОВ «Флексорес» документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари це обумовлювало необхідність запитувати від декларанта/уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 МК додаткові документи та відомості. Додатково декларант надав додаткові документи. В рамках проведення консультації з декларантом митний орган зазначив таке: -у поданій до митного оформлення СMR A №158420 від 15.06.2022 у гр.23 відсутній підпис та печатка відправника; -відповідно до відомостей, що містяться у наданих до митного оформлення документах, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки DAP м. Дніпро, згідно Інкотермс 2010, відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) за даним терміном DAP- продавець зобов`язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару; - фактура від 02.09.2022 №VAT 282/MG4/2022 не завірена печаткою покупця; - прас-лист від 02.09.2022 містить умови поставки DAP Чишки, що суперечить суті прайс-листа, який має бути адресовано необмеженій кількості потенційних покупців. Даний "прас-лист" містить суб`єктивний характер і не дає можливості зробити висновки щодо об`єктивних умов визначення ціни при здійснені зовнішньоекономічної операції; - висновок ТПП №22/1/181 від 08.09.2022 (під час здійснення аналізу цінових пропозицій, експертом використано цінові пропозиції на ринку Польщі (товар вироблений у Туркменістані), обгрунтування вибору значень понижувальних коефіцієнтів експертом не наведено); - у Доповненнях №1 від 08.03.2022, та №2 від 08.03.2022, які вносять зміни до п.1.1 Контракту купівлі-продажу від 08.03.2022 №08/03-22/FP «Предмет контракту» відсутній товар "мішки". Відповідач посилається на те, що згідно з Контрактом купівлі-продажу від 08.03.2022 №08/03-22/FP та Доповненнях №1,№2, договір не поширюється на ввезений товар «Мішки», тому в митниці наявні позадоговірні відносини. Відповідач зазначає, що з огляду на викладені вище обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору, тому застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. Застосований резервний метод 6. Джерелом для коригування митної вартості слугувала інформація, що містилась в спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» дані митної декларації МД UA209170/2022/410000 від 08.06.2022. Львівська митниця вважає, що рішення про коригування митної вартості від 08.09.2022 №UA209000/2022/210126/2 прийняте з дотриманням вимог чинного законодавства та не підлягає скасуванню.

Позивач подав відповідь на відзив (а.с. 133-134), навів додаткові аргументи на спростування тверджень відповідача. Позивач вказує, що відповідач у відзиві наводить суперечливу інформацію щодо умов поставки (DAP Чишки, що підтверджується товаросупровідними документами та DAP Дніпро, яка не фігурує в товаросупровідних документах та суперечить матеріалам справи, однак була однієї із підстав витребування додаткових документів). Митниця стверджує, що «витребування додаткових документів було обумовлене необхідністю оцінки наявних ризиків щодо можливого заниження митної вартості», а також «підтвердження того, наскільки є обґрунтованим декларування митної вартості товару за ціною нижчою ніж та, що вже наявна в митного органу» вказує, що такі підстави для витребування додаткових документів не передбачені статтею 53 МКУ та у митного органу була наявна інформація про декларування позивачем товару саме по вказаній ним ціні за МД UA209140/2022/034485 від 06.05.2022, яка з невідомих причин не бралась до уваги відповідачем. Щодо джерела інформації для коригування митної вартості таким стала МД UA 209170/2022/410000 від 08.06.2022, де митна вартість такого товару становить 2,55 дол. США за кілограм, замість заявлених позивачем 0,1364 дол. США за штуку. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводились. Позивач звертає увагу суду на той факт, що відповідачем при коригуванні митної вартості товарів «мішки поліпропіленові» не взято до уваги митну вартість товару за МД UA209140/2022/034485 від 06.05.2022 з митною вартістю на ідентичні товари, що поставлялись позивачу і митна вартість по таких товарах була підтверджена і не викликала у відповідача сумнівів.

Суд заслухав аргументи учасників справи, дослідив долучені до матеріалів справи копії письмових доказів та встановив такі фактичні обставини справи і відповідні їм правовідносини:

ТОВ «Флексорес» (ідентифікаційний код 38953610) зареєстроване як юридична особа 28.10.2013. Основним видом діяльності підприємства є виробництво фарб, лаків і подібної продукції, друкарської фарби та мастик (код за КВЕД 20.30) на власних виробничих потужностях. Позивач є одним із найбільших в Україні виробників лакофарбової продукції для друку харчової упаковки, також реалізуємо продукцію власного виробництва і на експорт.

ТОВ «Флексорес» (Покупець) та ТОВ «Полідрук Вест» (Польща) (Продавець) уклали контракт купівлі-продажу №08/03-22/FР від 08.03.2022. За умовами цього контракту Продавець продає Покупцю пігменти для поліграфії (товар) відповідно до Специфікацій, в яких вказуються асортимент, назва, кількість та ціна товару. Специфікації надаються у Додатках до даного Контракту і є його невід`ємною частиною. Відповідно до пункту 2.2 Контракту поставки проводяться згідно з правилами «Інкотермс 2010», конкретні умови яких узгоджуються Сторонами на кожну поставку окремої партії Товару та вказуються у Специфікаціях. Пунктом 3.1 Контракту визначено, що ціни на кожну окрему партію Товару встановлюються за домовленістю Сторін та умовах правил «Інкотермс2010» та вказуються у Специфікаціях та інвойсах на дані партії товару (а.с. 19-23). Доповненням №2-КР до контракту купівлі-продажу №08/03-22/FР від 08.03.2022 від 12.04.2022 внесені зміни до Розділу 1 «Предмет Контракту» і викладено його в наступній редакції: 1.1 Продавець продає Покупцю, серед іншого, 19. Мішки та пакети пакувальні (код УКТЗЕД)6305 (а.с. 28-29).

На виконання контракту та на підставі специфікації, рахунку-фактури (інвойс) №282/MG4/2022 від 02.09.2022 ТОВ «Флексорес» придбало товар «поліпропіленові пакети Розмір 55*105 см, вага 65 гр. в кількості 340000 кг, вартість 46376 дол.США, ціна за одиницю/шт 0,1364 дол.США (а.с. 30,31).

ТОВ «Флексорес» 07.09.2020 подало до митного оформлення митну декларацію UA209140/2022/092667 (а.с.122), в якій заявлено митну вартість товару «мішки з тканини із стрічок з поліпропілену, розмірами 55*105 см, маса 65 гр. Polypropylene Bage Size 55*105 sm, Weight 65 gr.» в розмірі 46376 дол.США. Митна вартість, визначена декларантом за основним методом « 1» ціною договору (контракту) у розмірі 46376 дол.США (а.с. 122).

До цієї митної декларації декларант додав такі документи на підтвердження митної вартості товарів: фактура (рахунок) №282/MG4/2022 від 02.09.2022, контракт №08/03-22/FP від 08.03.2022 з додатками, специфікація (додаток №0209/1 від 02.09.2022), CMR №158952, сертифікат походження №PL/MF/AN 0349017 (а.с. 104-110, 113-119).

07.09.2022 митниця скерувала декларанту електронне повідомлення, митний орган керуючись положеннями ч. 3 ст. 53 МК запропонував декларанту надати, а саме: 1) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 2) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 4) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 5) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 7) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 8) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 9) виписку з бухгалтерської документації; 10) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 11) копію митної декларації країни відправлення; 12) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. В повідомленні зазначено, що переклади документів відповідно до вимог ст.254 МКУ; при цьому декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (а.с.125).

ТОВ «Флексорес» звернулося до незалежного експерта Білобран С.З. для проведення товарознавчого дослідження з визначення вартісних характеристик товару при ввезені на митну територію України без нарахування митних платежів і зборів, який поступає до ТОВ «Флексорес» по контракту №08/03-22/FP від 08.03.2022 та інвойсу №282/MG4/2022 від 02.09.2022. Експерт ОСОБА_1 провів дослідження товару «мішки з тканини із стрічок з поліпропілену, розмірами 55*105 см, маса 65 гр. (Polypropylene Bage Size 55*105 sm, Weight 65 gr.)», країна походження Республіка Туркменістан за одиницю виміру станом на вересень 2022 р. (на час проведення дослідження), який поступає на адресу ТОВ «Флексорес» від фірми Polidruk West Sp.о.о. по контракту №08/03-22/FP від 08.03.2022 за межами території України з вирахуванням витрат на їх доставку до кордону України (митної території України) без нарахування митних платежів та зборів, при перетині митного кордону України. Експерт дійшов висновку, що ринкова вартість товару може складати дол. США без ПДВ/шт. (з округленням): мішки з тканини із стрічок з поліпропілену, розмірами 55*105 см, 1 масою 65 гр. від 0,115 до 0,1364 (а.с.48-62).

На описані вимоги про надання додаткових документів декларант ТОВ «Флексорес» направив митниці повідомлення про надання додаткових пояснень та документів щодо митної декларації МД: UA209140/2022/092667, у якому надав митному органу такі документи (а.с. 31-77): - рахунок-фактура №VAT 282/MG4/2022 від 02.09.2022; - посередницький інвойс №16 від 25.05.2022, а також платіжні документи доручення №5 від 02.06.2022 та №5 від 19.07.2022, інформаційний лист щодо транспортної складової перевезення товару за маршрутом Туркменістан-Польща, згідно яких прослідковується продаж товару від виробника на продавця (Польща); - транспортний рахунок №266-22-U.I від 02.09.2022 по перевезенню товарів за маршрутом Перемишль-Чишки (транспортні витрати входять у вартість товару згідно умов поставки DAP, надано для формування повної картини поставки); договір поставки з ТОВ «Ожидівський млин» №28/03-22 ОЖМ від 28.03.2022 р. щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу. Копію видаткової накладної №1726 від 29.07.2022 щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу ТОВ «Ожидівський млин»; копію МД №UA/209140/2022/034485, згідно якої партія аналогічного товару була оформлена у вільний обіг 06.05.2022 без підняття митної вартості; прайс-лист №б/н від виробника товару; - експортну декларацію від виробника товару (Туркменістан) на продавця (Польща) №G07373|130722|0003027 від 13.07.2022, експортна декларація від продавця (Польща) на одержувача товару в Україні №22PL402010NU5BHM30 від 02.09.2022; - висновок експерта №22/1/181 від 08.09.2022.

Щодо надання решти запитуваних відповідачем документів (п.п. 2, 5, 7, 8), позивач надав письмові пояснення що: Якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару не надавались, оскільки договором передбачене відтермінування на протязі 90 днів; - згідно умов контракту страхування товару не здійснювалось; платежі третім особам на користь продавця не проводились; - платежі про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту) не проводились.

Митниця дійшла висновку, що декларант не розвіяв сумнівів щодо заявленої митної вартості товару та здійснила коригування митної вартості декларованого товару, прийнявши рішення UA209000/2022/210126/2 від 08.09.2022, відповідно до якого визначила вартість імпортованого товару за резервним (6) методом на рівні 2,5500 USD за одиницю товару, в загальній сумі 55207,50 USD (а.с. 120).

Неможливість визнати заявлену декларантом митну вартість за основним методом посадова особа митного органу мотивувала такими аргументами: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частині другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. Під час розгляду документів було виявлено наступне: - у графі 23 ЦМР відсутній підпис та печатка відправника; - відповідно до відомостей, що містяться у наданих до митного оформлення документах, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах DAP м. Дніпро, згідно Інкотермс 2010. Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс 2010) за даним терміном продавець зобов`язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару. При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари додаються такі витрати (складові митної вартості): витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, розвантаження, перевантаження, витрати на митне оформлення експортованого товару, витрати на страхування цих товарів, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті; - відповідно до Правил заповнення декларації митної вартості, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №599 у розділі Б «Складові митної вартості, гривень» зазначаються витрати (складові митної вартості), передбачені ч. 10 ст. 58 МКУ, що не включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, підтверджені документально (договорами, рахунками, товаротранспортними накладними, розрахунками на основі транспортних тарифів тощо). Зазначене унеможливлює проведення перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, перевірки наявності в поданих декларантом документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, включення у митну вартість яких передбачено ст. 58 МКУ.

З метою обрання обраного митницею методу визначення митної вартості та числових значень, визначених в рішеннях про коригування митної вартості, відповідач навів такі аргументи: - митним органом встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах та відсутність усіх відомостей щодо обставин купівлі-продажу товару; - в митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до статей 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів; - неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме: методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 2б (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ); - джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД UA209170/2022/41000 від 08.06.2022, відповідно до якої митна вартість такого товару становить 2,55 дол. США за кг (а.с. 124).

За результатами розгляду митної декларації UA209140/2022/092667 від 07.09.2022 та доданих до неї документів митний орган відмовив у митному оформленні товарів за заявленою митною вартістю у зв`язку з прийняттям рішень про коригування митної вартості товарів з причини винесення рішення про коригування митної вартості товару від №UA209000/2022/210126 від 08.09.2022. Відмову у митному оформленні товарів відповідач оформив карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА209140/2022/001507 (а.с. 121).

З метою отримання товару у вільний обіг декларант подав митну декларацію №UА209140/2022/093763 від 09.09.2022 (а.с.123), в яких вказав вартість товарів відповідно до рішення про корегування митної вартості товару та сплатив фінансову гарантію в розмірі донарахованого податку.

ТОВ «Флексорес» оскаржив рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/210126 від 08.09.2022 в адміністративному порядку, подав до Львівській митниці заяву №З/МВ від 24.11.2022 (а.с.78). В заяві надав пояснення та навів аргументи про скасування рішення про коригування митної вартості товарів (а.с. 78-82). За результатом розгляду заяви ТОВ «Флексорес» Львівська митниця скерувала лист №7-4-2/15/13/25665 від 27.12.2022, серед інших аргументів, зокрема, повідомила, що під час розгляду заяви було виявлено, що покупець та продавець товарів є взаємопов`язаними особами (www.krs-pobierz.com) в розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994; разом з тим в графі 9а ДМВ декларантом зазначено, що продавець і покупець не є пов`язаними особами (а.с 140-141).

При прийнятті рішення суд керується такими нормами права:

Митний Кодекс України (далі - МК України) визначає засади організації та здійснення митної справи в У країні, регулює економічні, організаційні, правові, кадрові та соціальні аспекти діяльності митної служби України, спрямований на забезпечення захисту економічних інтересів України, створення сприятливих умов для розвитку її економіки, захисту прав та інтересів суб`єктів підприємницької діяльності та громадян, а також забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Частиною першою статті 246 МК України визначено, що метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).

Частиною першою статті 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Приписами статті 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частинами першою, другою статті 51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до частини четвертої статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо) (частини п`ята, сьома статті 58 МК України).

Відповідно до частини другої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Стаття 53 МК України визначає перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Згідно з частиною другою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина п`ята статті 53 містити норми, відповідно до яких забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частиною першою статті 55 МК України визначено, що рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Під час митного оформлення при прийнятті органом доходів і зборів письмового рішення про коригування митної вартості товарів декларант або уповноважена ним особа може здійснити коригування заявленої митної вартості у строк, встановлений частиною другою статті 263 цього Кодексу. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів (частина четверта, п`ята статті 55 МК України).

Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Частиною другою статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина третя статті 57 МК України). Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Частиною восьмою статті 57 МК України визначено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Частиною другою статті 64 МК України визначено, що митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Як зазначено в частині четвертій статті 64 МК України у разі якщо ця стаття застосовується органом доходів і зборів, він на вимогу декларанта або уповноваженої ним особи зобов`язаний письмово поінформувати їх про митну вартість, визначену відповідно до положень цієї статті, та про використаний при цьому метод.

Відповідно до частини сьомої статті 55 МК України у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Згідно з частиною другою статті 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до статті 55 МК України наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 серед іншого затверджено Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів. В пункті 2.1 цих Правил у розділі заповнення графи 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» зазначено, що у графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. При вирішенні цього спору суд враховує такі висновки Верховного Суду:

- «…органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів», постанова від 18.12.2018 у справі № 821/110/18;

- « … витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України […] Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації», постанова від 17.07.2019 у справі №809/872/17;

- «… у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод. При цьому, сама лише інформація з бази даних ЄАІС ДФС про вантажну митну декларацію, яка була взята митним органом за основу при коригуванні митної вартості товару, не може бути достатнім доказом ціни, за якою відповідну партію товару, за такою декларацією, дійсно було імпортовано до України. При здійсненні контролю за коригуванням митної вартості товару, проведеним органом доходів і зборів за другорядним методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом), суд повинен вимагати від відповідача доведення того, що товар за певною митною вартістю дійсно був увезений до України, що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) було оскаржене до суду та скасоване судом», постанова від 05.02.2019 у справі №816/1199/15;

- «… у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів», постанова від 05.03.2019 у справі №815/143/174;

- «… в силу частини другої статті 55 Митного кодексу України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24 травня 2012 року «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування. Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства», постанова від 21.12.2018 у справі № 815/1670/17. В цій постанові Верховний Суд зазначив, що відсутність в рішеннях обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості є самостійною підставою для їх скасування.

При прийнятті рішення суд керується такими мотивами:

1. Здійснюючи оцінку аргументів сторін та досліджених письмових доказів щодо правомірності рішення про коригування митної вартості товарів в частині обґрунтування сумніву в заявленій декларантом митній вартості, суд керується такими міркуваннями:

Системний аналіз наведених вище норм МК України дозволяє зробити такі висновки:

- основним методом визначення митної вартості товарів є метод «за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)»;

- закон визначає вичерпний перелік документів, що подаються декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення, а також забороняє вимагати будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в статті 53 МК України;

- митний орган має повноваження витребувати додаткові документи лише за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

- закон визначає чіткий перелік обставин, які зумовлюють виникнення обґрунтованого сумніву щодо визначеної декларантом митної вартості товару.

Отже, посадова особа митного органу для прийняття рішення про витребування в декларанта додаткових документів (з метою підтвердження заявленої митної вартості) зобов`язана встановити та чітко викласти обставини, що свідчать про:

- обґрунтованість сумніву щодо вказаної декларантом митної вартості;

- причини, що унеможливлюють перевірку заявленої митної вартості на підставі наданих декларантом документів.

При цьому посадова особа повинна витребувати документи, що реально необхідні для перевірки «сумнівних» відомостей, а не вимагати в декларанта надання невичерпного переліку усіх можливих документів.

Основним способом реалізації повноважень митного органу в цій ситуації є процедура консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до резервного) визначення митної вартості.

При цьому єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов:

1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у статті 53 Митного кодексу України;

2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості;

3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору);

4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

У цій справі суд встановив, що заявник визначив митну вартість товару за ціною договору/контракту, яка зазначена у рахунку-фактурі (інвойсі). На підтвердження заявленої митної вартості товару декларант надав митному органу документи, визначені частиною другою статті 53 МК України (серед іншого: фактура (рахунок) № 282/MG4/2022 від 02.09.2022 року, контракт № 08/03-22/FP від 08.03.2022 р. з додатками, специфікація (додаток № 0209/1 від 02.09.2022 року), CMR № 158952, сертифікат походження № PL/MF/AN 0349017 тощо (а.с. 20-33)).

Суд враховує, що митний орган має повноваження вимагати додаткові документи лише у разі, коли подані декларантом для митного оформлення документи містять розбіжності, ознаки підробки або відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Суд проаналізував зміст наданих декларантом документів та встановив, що такі містять необхідні відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена за товар. Так, як в специфікації (додаток № 0209/1 від 02.09.2022, так і в рахунку-фактури (інвойсі) №282/MG4/2022 від 02.09.2022 чітко вказано вартість товару «поліпропіленові пакети Розмір 55*105 см, вага 65 гр. (Polypropylene Bage Size 55*105 sm, Weight 65 gr.)» (вартість 46376 дол.США за кількості 340000 шт.), зазначена ціна товару за одиницю 0,1364 дол.США (а.с. 30,310).

Оцінюючи аргументи відповідача у цій справі на підтвердження обґрунтованості сумніву посадової особи митниці в задекларованій митній вартості товару суд враховує, що ТОВ «Флексорес» на електронне повідомлення митного органу щодо надання додаткових документів на підтвердження заявленої вартості товару надіслало митниці повідомлення про надання додаткових документів щодо митної декларації МД:UA209140/2022/092667 (а.с. 122), додатково долучив: рахунок-фактура №VAT 282/MG4/2022 від 02.09.2022; - посередницький інвойс №16 від 25.05.2022, а також платіжні документи доручення №5 від 02.06.2022 та №5 від 19.07.2022, інформаційний лист щодо транспортної складової перевезення товару за маршрутом Туркменістан-Польща, згідно яких прослідковується продаж товару від виробника на продавця (Польща); - транспортний рахунок №266-22-U.I від 02.09.2022 по перевезенню товарів за маршрутом Перемишль-Чишки (транспортні витрати входять у вартість товару згідно умов поставки DAP, надано для формування повної картини поставки); договір поставки з ТОВ «Ожидівський млин» №28/03-22 ОЖМ від 28.03.2022 р. щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу. Копію видаткової накладної №1726 від 29.07.2022 щодо продажу товару поліпропіленових пакетів кінцевому споживачу ТОВ «Ожидівський млин»; копію МД №UA/209140/2022/034485, згідно якої партія аналогічного товару була оформлена у вільний обіг 06.05.2022 без підняття митної вартості; прайс-лист №б/н від виробника товару; - експортну декларацію від виробника товару (Туркменістан) на продавця (Польща) №G07373|130722|0003027 від 13.07.2022, експортна декларація від продавця (Польща) на одержувача товару в Україні №22PL402010NU5BHM30 від 02.09.2022; - висновок експерта №22/1/181 від 08.09.2022

Щодо аргументу митниці про те, що в ЦМР в графі 23 відсутній підпис та печатка відправника суд зазначає таке. В графі 23 ЦМР передбачено проставлення підпису та штампу Перевізника (не відправника). Відповідно до ст. 5 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів 1956 р. «вантажна накладна складається в трьох оригінальних примірниках, підписаних відправником і перевізником. Ці підписи можуть бути надруковані чи замінені печатками відправника і перевізника, якщо це допускається законодавством країни, в якій складена вантажна накладна». В Графі 23 CMR наявна інформація про перевізника (друкованими літерами), а не відправника. При цьому використання печатки не є обов`язковим ні за українським законодавством, ні законодавством країни - відправника, відтак відсутність печатки на ЦМР не може вважатися дефектом документа, який впливає на його чинність.

Щодо твердження митного органу, що поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах DAPм. Дніпро, згідно Інкотермс 2010 суд враховує пояснення позивача про те, що відомостей про умови поставки «DAP м. Дніпро» позивач відповідачу не надавав, тому уповноважена особа митного органу, що виносила оскаржуване рішення із наведених підстав діяла формально та не мала на меті з`ясувати повну картину поставки та складові митної вартості.

Щодо подальших аргументів відповідача про те, що «посередницька МД країни-виробництва до країни продавця Польща, поставка здійснена на умовах DAP. Неможливо перевірити числові значення складових митної вартості з посиланням» суд зазначає. Визначення числових значень складових митної вартості відповідно до статті 58 МКУ стосується транспортування товару до кордону з Україною продавцем, в той час як умови доставки посередницька МД на умовах поставки DAP Перемишль стосуються придбання товару у виробника і його транспортування до продавця (Польща). Відтак даний аргумент відповідача є необґрунтований. Щодо поставки товару продавцем до кордону України - відповідні документи позивач надав відповідачу (рахунок №266-22-U), який останнім прийнятий без зауважень.

Щодо посилання, що в експортній МД відправлення Т1 інформація щодо митної вартості відсутня суд зазначає. Формою документу Т1 не передбачено графи з вказанням вартості товару, відтак посилання відповідача на відсутність такої інформації в поданій позивачем декларації позбавлені будь-якого сенсу та не можуть бути підставою для коригування митної вартості. Відомості про митну вартість товару не є обов`язковим реквізитом експортної декларації. При цьому, звертаємо увагу суду на той факт, що експортна декларація містить посилання на рахунок-фактуру (див. матеріали справи), де вказана вартість товару.

Щодо адресного характеру прайс-листа суд вказує таке. Оформлення виробником товару окремо на адресу одного зі своїх контрагентів (покупців) прайс-листа не є беззаперечним доказом того, що такий прайс-лист містить недостовірні відомості про ціни на товари, чи що виробник товару надав незаконні преференції виключно тому чи іншому покупцю. Прайс-лист є документом довільної форми, до якого чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту.

Щодо посилання митниці на відсутність навантажувально-розвантажувальних робіт суд зазначає, що за умова поставки DAP «місце поставки» Інкотермс 2010 року послуги з навантаження здійснюється за рахунок продавця. При цьому позивачу невідомо якого етапу транспортування товару стосується це зауваження відповідача, адже в рішенні про коригування митної вартості не вказано мова йде про транспортування товару територією Польщі з Туркменістану і відповідні навантажувально-розвантажувальні роботи, чи при продажу позивачу територією Польщі на адресу позивача.

Оцінюючи надані декларантом до митного оформлення документи та додаткові пояснення (на вимогу митниці в процесі митних консультацій) на підтвердження заявленої митної вартості товару суд дійшов висновку, що такі документи є достатніми для підтвердження заявленої ТОВ «Тропік» митної вартості декларованого товару за основним методом.

2. Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує таке:

письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскаржених рішеннях про коригування митної вартості товарів:

- відсутнє належне обґрунтування неможливості застосування методів 2а, 2б, 2в, 2г;

- застосування резервного методу та визначення митної вартості імпортованого товару обґрунтовано митницею використанням інформації з баз даних ЄАІС Держмитслужби та зазначенням номеру та дати митної декларації UA209170/2022/41000 від 08.06.2022, відповідно до якої митна вартість такого товару становить 2,55 дол. США за кг.

В графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості вказані номер та дата митної декларацій, що слугувала джерелом інформації для прийняття рішення про коригування митної вартості. Суд звертає увагу суду на те, що за джерело інформації митниця використала декларацію щодо митного оформлення товару, що відрізняються за контрагентом; в наведених деклараціях митна вартість визначалась за 6 (резервним методом). При цьому відповідач не пояснив аргументацію визначення саме цієї декларації, а не будь-якої іншої, в якій хоча б метод визначення митної вартості вуд основним (за ціною договору). Суд констатує, що митний орган не навів жодних пояснень чи розрахунків щодо здійснених коригувань, а також детальної інформації про товари, які було використано в якості джерела інформації, про числові значення митної вартості таких товарів, умови поставки, країну походження, фактурну вартість, діапазон декларованих цін за ідентичні чи подібні товари тощо. Тому зазначення лише номера та дати однієї митної декларації, яка з неочевидних суду причин була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, без будь-якого обґрунтування її вибору, без пояснення критеріїв відбору, а також докладної інформації щодо номенклатури, характеристик товару, умов поставки тощо не підтверджує обґрунтованість визначеної відповідачем митної вартості товару та свідчить про свавільність оскаржуваного рішення.

Щодо зазначеного в листі Львівської митниці про відмову в задоволенні скарги декларанта твердження про те, що продавець і покупець є пов`язаними особами суд зазначає таке: - по перше, ця обставина не були підставою для виникнення сумніві в заявленій митній вартості та не була підставою для винесення оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товару; - по друге, якщо відповідач може довести недобросовісність позивача у заповненні відповідного пункту декларації (в суді цей відповідач цю обставину взагалі не згадував і не доводив), то це рішення суду не перешкоджає митниці в порядку статті 351 Митного кодексу України реалізувати повноваження щодо проведення документальної перевірки даних про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів та прийняти за наслідками такої перевірки обґрунтоване та законне рішення.

Враховуючи наведені мотиви, суд дійшов висновку, що оскаржене рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, а відповідач не довів правомірності свого рішення про коригування митної вартості товарів в частині визначення митної вартості імпортованого товару.

Отже, рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/210126 від 08.09.2022 не відповідає встановленим у частині другій статті 2 КАС України критеріям обґрунтованості та розсудливості, а тому підлягає скасуванню як протиправне.

Частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Відповідно до приписів цієї статті КАС України та враховуючи рішення про задоволення позову, суд стягує на користь позивача суму сплаченого ним судового збору (2684 грн.) за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Повне рішення складене 23.06.2023.

Керуючись ст.ст. 19-20,22,25-26,90,139,229,241-246,250,251,255,295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA209000/2022/210126 від 08.09.2022.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці Державної митної служби України (79000, Львівська область, місто Львів, вул. Костюшка Т., буд. 1; ідентифікаційний код 43971343) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Флексорес» (81144, Львівська область Пустомитівський район, село Чишки, вул. Л.України, буд. 53; ідентифікаційний код 38953610) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Москаль Р.М.