Справа № 500/2611/23
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін

Справа № 500/2611/23

22 червня 2023 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Мірінович У.А., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

31 травня 2023 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області, у якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення:

№0-1918 від 31.08.2022, яким визначено суму податкового зобов`язання за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості за 2021 рік в розмірі 22668 грн;

№0-1918 від 06.03.2023, яким визначено суму податкового зобов`язання за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений фізичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості за 2022 рік в розмірі 36835 грн.

Ухвалою суду від 01.06.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, ухвалено судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.

19.06.2023, на адресу суду від представника Головного правління ДПС у Тернопільській області надійшов відзив на позовну заяву з додатками, а також клопотання про розгляд даної судової справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, розгляд клопотання податкового органу про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно із частиною другою статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частин п`ятої, сьомої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При цьому, клопотання за формою та змістом повинно відповідати вимогам частини першої статті 167 КАС України.

За приписами частини шостою статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд звертає увагу, що в порушення вимог частини першої статті 167 КАС України, клопотання представника відповідача не містить належних підстав, не вказано, які конкретно обставини зумовлюють необхідність проведення судового засідання, як і не вказано що перешкоджає суду об`єктивно розглянути дану судову справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

При цьому суд критично оцінює покликання суб`єкта владних повноважень на те, що справи чи окремі процесуальні питання, які розглядаються в порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) або без виклику сторін, мають своє обмеження щодо реалізації права бути вислуханим від чого залежить забезпечення права бути почутим.

На переконання суду, такі покликання відповідача не звільняють його від обов`язку обґрунтувати належним чином заявлене клопотання та вказати на ті обставини конкретного спору, які на його думку неможливо встановити без проведення судового засідання.

Щодо твердження представника відповідача про те, що публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції (рішення від 8 грудня 1983 року у справі Ахеп у. Germany, заява № 8273/78, § 25)", то суд зазначає представнику суб`єкта владних повноважень, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема і в суді першої інстанції.

На переконання суду, у даній судовій справі не виникає питань, які неможливо вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

Суд звертає увагу учасників справи на те, що кожен з них може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 44 КАС України, оскільки суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо ознайомлюватися з її матеріалами, зокрема з доводами, аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України шляхом подання заяв по суті справи, додаткових пояснень та клопотань, що у свою чергу, виключає можливість виникнення умов "здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості", про які зазначено відповідачем.

Водночас, суд звертає увагу учасників справи, що в разі якщо в ході розгляду справи судом буде встановлено ті обставини, які потребуватимуть, зокрема, проведення судового засідання у справі - суд не позбавлений права з власної ініціативи перейти до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Однак, на думку суду, дана справа є справою незначної складності, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, з огляду на що підстави для її розгляду в судовому засіданні - відстуні.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що вказане клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає з підстав його необґрунтованості.

Керуючись статтями 12, 166, 248, 256, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд судової справи №500/2611/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання дій протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відмовити.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя Мірінович У.А.