Справа № 520/13864/23
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2023-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження у справі

23 червня 2023 р. Справа № 520/13864/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Кухар М.Д., розглянувши питання наявності правових підстав для прийняття до розгляду позову Фізичної особи-підприємеця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8, м. Київ, 04053, ) , Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) про визнання протиправним та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішень.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.06.2023 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу термін для усунення недоліків поданого позову.

Через канцелярію суду 20.06.2023 року представником позивача надано заяву про усунення недоліків поданого позову шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поданої заяви представник позивача зазначив, що позивач здійснює підприємницьку діяльність з вирощування та транспортування сільськогосподарської продукції на території Старогнилицького старостинського округу Малинівської селищної ради Чугуївського району Харківської області. Відповідно до довідки від 15.06.2023 № 02-01-41/43, на території Малинівської громади діяльність не здійснювалась з 26.02.2022 по 31.03.2023. Зазначена територія тривалий час перебувала під окупацією, а після звільнення - була районом активних бойових дій.

Розглянувши заяву представника Фізичної особи-підприємеця Дереки Віталія Геннадійовича, суд встановив таке.

Відповідно до положень частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням викладеного вище, строк на оскарження позивачем до суду рішення № 6912287/ від 09.06.2022 та рішення № 6912193/ від 09.06.2022 про відмову в реєстрації податкових накладних /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних., становив шість місяців.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», який затверджено Законом України №2102-IX від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено воєнний стан в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався.

У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено за Указом Президента України № 259/2022 від 18.04.2022, який затверджено Законом №2212-IX від 21.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022, який затверджено Законом України №2263-ІХ від 22.05.2022 та №573/2022 від 12.08.2022, який затверджено Законом №2500-IX від 15.08.2022.

Таким чином кінцевий строк для подання позивачем позовної заяви припадав на час початку дії в Україні воєнного стану.

Оцінивши доводи заяви про поновлення строку, суд прийшов до наступних висновків.

За приписами статті 8 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Можливість людини без перепон одержати судовий захист є головним змістовним аспектом поняття доступу до правосуддя.

Стаття 6 Конвенції гарантує кожному право на справедливий суд, що включає, крім іншого, право на розгляд справи. Відповідні положення Конвенції знайшли своє втілення також у статті 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Право на розгляд справи означає право особи звернутися за захистом до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. Обов`язковою умовою дотримання цього права є те, що особі має бути забезпечена можливість реалізації зазначених прав без будь-яких обмежень, перешкод чи ускладнень. Можливість людини без перепон одержати судовий захист є головним змістовним аспектом поняття доступу до правосуддя.

Разом з тим право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду.

Відтак, одним із правових механізмів забезпечення реалізації гарантованого Конвенцією права особи на доступ до правосуддя, є поновлення судом пропущеного з поважних причин строку на звернення до суду, з дотриманням засад оптимальності і пропорційності.

Так, розуміючи важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини (ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

Одним з найбільш складних питань у процесі прийняття рішення про поновлення строку звернення до суду є визначення критеріїв, за якими суд може визнати причини попуску строку поважними, а підстави для його поновлення виправданими з метою досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи.

Зокрема, аналіз практики ЄСПЛ дозволяє виокремити такі фундаментальні обґрунтування на користь прийняття рішення про поновлення пропущеного строку звернення до суду: 1) рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві; щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (справа «Белле проти Франції»); 2) не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»); 3) суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа «Станьо проти Бельгії»).

Крім того, ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).

Отже, згідно з практикою ЄСПЛ для забезпечення оптимального співвідношення права на доступ до правосуддя та принципу правової визначеності у процесі прийняття судом рішення про поновлення строку на звернення до суду мають враховуватися: 1) особливі обставини кожної конкретної справи у системному зв`язку з причинами пропуску строку на звернення до суду; наявність причин непереборного та об`єктивного характеру пропуску строку на звернення до суду; 2) характер права, для захисту якого надійшло звернення до суду, та його значення для сторін; 3) період, який минув з моменту пропуску строку, правові наслідки його поновлення або не поновлення; 4) наявність публічного (суспільного та, меншою мірою, державного) інтересу у справі; 5) фундаментальність значення справи для судової та правозастосовної практики.

Одним із визначальних критеріїв для прийняття судом рішення про поновлення чи непоновлення строку є досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, з обов`язковим врахуванням того, що одним з основних елементів принципу верховенства права є принцип правової визначеності. При цьому дотримання строків однаковою мірою стосується всіх учасників судового спору, які мають абсолютне право на справедливий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За наведеного, суд приходить до висновку про наявність у позивача поважних причин пропуску строку звернення до суду. Названі обставини не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Крім того правові наслідки не поновлення відповідного строку позбавлять позивача можливості захистити свої права, які для нього вочевидь є важливими.

Позовна заява за формою та змістом відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України.

З матеріалів адміністративного позову не вбачається наявності підстав для залишення позовної заяви без руху, для залишення позовної заяви без розгляду, для повернення позовної заяви або для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі. Перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі немає.

Згідно з ч. 4 ст. 12, ч. 4 ст. 257 КАС України відносно заявленого до вирішення спору не застосовується заборона обрання форми адміністративного судочинства.

Ознак того, що розгляд справи становить значний суспільний інтерес суддею не виявлено.

Відповідно до положень ст. ст. 262, 257 КАС України справа належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим позовну заяву належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись приписами ст. ст. 12, 171, 257 262 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

1. Клопотання представника ФОП ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.

2. Визнати причини пропуску строку для звернення до суду з позовом поважними та поновити пропущений ФОП ОСОБА_1 строк звернення до суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішень.

3.Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити спрощене провадження в адміністративній справі.

4. Повідомити сторін, що розгляд справи відбудеться без повідомлення учасників справи (у порядку спрощеного позовного провадження) в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду.

5. Встановити строк відповідачу для подання до суду відзиву на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

6. Встановити строк позивачу для подання до суду відповіді на відзив протягом трьох днів з дня отримання ним відзиву.

7. Встановити строк відповідачу для подання до суду заперечення на відповідь позивача протягом трьох днів з дня отримання відповіді позивача на відзив.

8. Розгляд і вирішення справи здійснювати одноособовим складом суду в порядку спрощеного провадження.

9. Копії даної ухвали направити учасникам справи.

10. Роз`яснити учасникам справи про наявність у них процесуальних прав і обов`язків, що передбачені ст. ст. 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

11. Роз`яснити, що ухвала оскарженню не підлягає.

Cуддя Кухар М.Д.