Справа № 826/13240/17
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого суддіЧерпіцької Л.Т.,
суддівМєзєнцева Є.І.,
Собківа Я.М.,
за участі секретаря: Висоцького А.М.,

представника позивача: Савка В.В.,

представника відповідача: Рідік А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від "29" листопада 2022 р. у справі за адміністративним позовом Державного підприємства "Українська залізнична швидкісна компанія" до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії ,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.04.2019, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.09.2019, визнано протиправним та скасовано рішення Державної податкової інспекції у Дарницькому районі міста Києва №908/10/26-51-12-01-21 від 26 січня 2017 року про анулювання реєстрації Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» як платника податку на додану вартість.

Зобов`язано Державну податкову інспекцію у Дарницькому районі міста Києва поновити реєстрацію Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» як платника податку на додану вартість шляхом внесення запису про відміну анулювання реєстрації до Реєстру платників податку на додану вартість.

Зобов`язано Державну податкову інспекцію у Дарницькому районі міста Києва прийняти податкову звітність Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» з податку на додану вартість у паперовому вигляді за період з жовтня 2016 по січень 2017 року.

17 квітня 2020 року судом видано виконавчий лист №826/13240/17 в частині зобов`язання Державної податкової інспекції у Дарницькому районі міста Києва поновити реєстрацію Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» як платника податку на додану вартість шляхом внесення запису про відміну анулювання реєстрації до Реєстру платників податку на додану вартість.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києві від 30.09.2020 замінено боржника у виконавчому листі №826/13240/17 від 17.04.2020 з Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ).

Постановою головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Тараса Бочковського від 25.11.2020 відкрито виконавче провадження №63713900 з примусового виконання виконавчого листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.04.2020 №826/13240/17 в частині зобов`язання Державної податкової інспекції у Дарницькому районі міста Києва поновити реєстрацію Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» як платника податку на додану вартість шляхом внесення запису про відміну анулювання реєстрації до Реєстру платників податку на додану вартість.

У жовтні 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшло подання представника Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) - Тараса Бочковського про заміну сторони виконавчого провадження №63713900, в якому останній просив замінити боржника: Головне управління ДПС у м. Києві (місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ) на Головне управління ДПС у м. Києві (місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ).

Окружний адміністративний суд міста Києва ухвалою від 29.11.2022 подання задовольнив та замінив у виконавчому провадженні №63713900 з примусового виконання виконавчого листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.04.2020 №826/13240/17 сторону - боржника: Головне управління ДПС у м. Києві () на територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ, Головне управління ДПС у м. Києві ().

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що з 22.10.2020 Головне управління ДПС у м. Києві перебуває у стані припинення, а повноваження та функції даного органу передано до Державної податкової служби України. Водночас, 30.09.2020 до Єдиного державного реєстру внесено запис про створення Головного управління ДПС у м. Києві в якості філії (іншого відокремленого підрозділу) у складі Державної податкової служби України, у зв`язку з чим наявні підстави для заміни боржника його правонаступником.

Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС, не погоджуючись із судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду та ухвалити нове судове рішення, яким оскаржувану ухвалу скасувати.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, скаржник зазначає, суд першої інстанції під час розгляду та вирішення питання про заміну боржника його правонаступником порушив норми процесуального права, оскільки не вирішив клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відкладення розгляду справи. На переконання скаржника, дане порушення є підставою для скасування оскаржуваної ухвали, про що свідчить правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 13.05.2020 у справі №814/2148/16, згідно з якою розгляд справи за відсутності позивача, який подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою та проходження ним лікування, а також позбавлення його прав, як учасника справи, зокрема, на подання заперечення проти заяви відповідача про розгляд справи в порядку письмового провадження є порушенням норм КАС України, статті 129 Конституції України та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та є підставою для направлення справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, відповідно до пункту 3 частини другої статті 353 КАС України.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів скаржника і правильності висновків суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам процесуального закону оскаржувана ухвала суду першої інстанції відповідає, а викладені у апеляційній скарзі мотиви скаржника є не прийнятними, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КАС України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» (далі - Постанова № 893), Кабінет Міністрів України постановив ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, у тому числі Головне управління ДПС у м. Києві.

Згідно з абз. 3 п. 2 Постанови № 893, територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються.

Права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи (пункт 3 Постанови № 893).

Наказом Державної податкової служби України від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» (надалі - Наказ № 529) утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи за переліком згідно з додатком, у тому числі Головне управління ДПС у м. Києві.

Згідно з наказом Державної податкової служби України від 24.12.2020 №755 «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій», здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 № 529, повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до п. 1 Постанови № 893, розпочато з 01.01.2021.

Крім того, з метою реалізації Постанови № 893 та враховуючи Наказ №529, Державною податковою службою України видано наказ від 12.11.2020 № 643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС» та регламентовано, що кожен територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ, є правонаступником майна, прав та обов`язків відповідного територіального органу ДПС, що ліквідується.

У частині самопредставництва визначено, що територіальний орган ДПС з метою організації своєї діяльності забезпечує самопредставництво ДПС та ГУ ДПС у судах через начальника ГУ ДПС, а також без окремого доручення Голови ДПС та начальника ГУ ДПС через їхніх заступників, державних службовців підрозділів до функціональних повноважень яких належить представництво в судах інтересів ГУ ДПС відповідно до положень про такі підрозділи, які забезпечують самопредставництво інтересів ДПС та ГУ ДПС в судах без окремого доручення Голови ДПС та начальника ГУ ДПС.

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру, 22.10.2020 внесено рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу щодо припинення юридичної особи в результаті її ліквідації.

Отже, з 22.10.2020 Головне управління ДПС у м. Києві перебуває у стані припинення, а повноваження та функції даного органу передано до Державної податкової служби України.

Водночас, 30.09.2020 до Єдиного державного реєстру внесено запис про створення Головного управління ДПС у м. Києві в якості філії (іншого відокремленого підрозділу) у складі Державної податкової служби України.

Верховний Суд у постанові від 30 грудня 2020 року у справі №805/4361/17-а з приводу правонаступництва органів державної влади зокрема зазначив, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Частина четверта статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.09.2020 замінено боржника у виконавчому листі №826/13240/17 від 17.04.2020 з Державної податкової інспекції у Дарницькому районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві на Головне управління Державної податкової служби у м. Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ), колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення подання шляхом заміни боржника у виконавчому провадженні №63713900 з примусового виконання виконавчого листа Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.04.2020 №826/13240/17 в частині зобов`язання Державної податкової інспекції у Дарницькому районі міста Києва поновити реєстрацію Державного підприємства «Українська залізнична швидкісна компанія» як платника податку на додану вартість шляхом внесення запису про відміну анулювання реєстрації до Реєстру платників податку на додану вартість, а саме: Головне управління ДПС у м. Києві () на територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ, Головне управління ДПС у м. Києві ().

Щодо доводів скаржника про те, що суд першої інстанції під час розгляду питання про заміну боржника його правонаступником не вирішив клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відкладення розгляду справи, колегія суддів зазначає таке.

07.10.2022 до суду першої інстанції надійшло подання державного виконавця про заміну сторони виконавчого провадження.

Судове засідання для розгляду вказаного подання призначено на 20.10.2022.

20 жовтня 2022 року до суду першої інстанції надійшло клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про відкладення розгляду справи.

Суд першої інстанції за наслідками розгляду подання постановив ухвалу, якою задовольнив подання та замінив сторону виконавчого провадження. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з підстав та мотивів, обсяг, зміст та суть яких були викладені вище. Також у своїй ухвалі суд першої інстанції зазначив, що оскільки сторони, які повідомлені належним чином про дату, час і місце судового засідання, у призначене судове засідання не з`явились, а згідно з ч. 2 ст. 379 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду, то розгляд справи необхідно здійснювати у письмовому провадженні.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до частини другої статті 379 КАС України суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Зі змісту та призначення інституту зміни способу та порядку виконання рішення, ухвали, постанови вбачається, що він є ефективним процесуальним засобом, який спрямований на гарантування виконання судового рішення.

Стислі строки розгляду питання заміни сторони виконавчого провадження обумовлені обов`язковістю та оперативністю виконання остаточного рішення суду.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з пунктом 2 частини другої статті 205 КАС України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах установленого цим Кодексом строку з такої підстави, як перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про відкладення розгляду справи вбачається, що воно не містить причин неможливості взяти участь у судовому засіданні.

Згідно з п. 15 ч. 1 ст. 4 КАС України ухвала - письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Тож, з урахуванням положень п. 15 ч. 1 ст. 4 КАС України суд мав можливість відмовити у задоволенні вказаного клопотання в усній формі та перейти до розгляду подання в порядку письмового провадження.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що суд першої інстанції правильно, з метою дотримання строків розгляду подання, розглянув згадане подання та замінив сторону виконавчого провадження, позаяк належним чином перевірив, що Головне управління ДПС у м. Києві (), у зв`язку із загальновідомим фактом про реформування податкової системи і реорганізацію податкових органів, є належною стороною виконавчого провадження.

Отже, доводи апеляційної скарги колегія суддів не приймає, оскільки вони не спростовують правильність висновків суду першої інстанції щодо застосування норм матеріального та процесуального права.

Посилання скаржника на постанову Верховного Суду від 13 травня 2020 року у справі № 814/2148/16 є недоречним, оскільки у справі № 814/2148/16 позивач подав заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку з хворобою та проходження ним лікування, натомість у справі, що розглядається, Головне управління ДПС у м. Києві у клопотанні про відкладенні розгляду справи будь-яких причин не зазначило. Вказане свідчить про неможливість врахувати правові висновки Верховного Суду до спірних правовідносин, які виникли у справі, яка розглядається.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування оскаржуваної ухвали суду не вбачається.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від "29" листопада 2022 р. - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її проголошення та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-329 КАС України.

Повний текст постанови складено та підписано "21" червня 2023 р.

Головуючий суддяЛ.Т. Черпіцька
СуддіЄ.І. Мєзєнцев
Я.М. Собків