Справа № 580/2374/23
Суддя: Віталіна ГАЙДАШ
Дата ухвалення: 2023-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2023 року справа № 580/2374/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гайдаш В.А.,

розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження у приміщенні суду адміністративну справу за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Черкаській області до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «ДС Пром Груп» про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Черкаській області (далі позивач) з позовом до Державної аудиторської служби України (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - товариство з обмеженою відповідальністю «ДС Пром Груп» (далі третя особа), в якому позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги позивачем обґрунтовані тим, що оскаржуваний висновок відповідача від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а є протиправним та підлягає до скасування, оскільки третьою особою ТОВ «ДС Пром Груп» на виконання вимог тендерної документації у складі тендерної пропозиції було надано документи, які підтверджують наявність у товариства необхідної техніки та обладнання для надання послуг за предметом закупівлі, зокрема, відомості про наявність у розпорядженні ТОВ «ДС Пром Груп» машини поливно-мийної. Таким чином позивач вважає, що відповідач дійшов помилкового висновку про те, що тендерна пропозиція ТОВ «ДС Пром Груп» ніби то не відповідала вимогам тендерної закупівлі. Також позивачем вказано, що наслідки розірвання договору є неспівмірними з виявленими порушеннями.

Представник позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, зазначених вище.

Представник відповідача в судових засіданнях у режимі відеоконференції позов не визнала, надала до суду письмовий відзив, в якому зазначила, що за результатами моніторингу закупівель позивача встановлено, що учасник ТОВ «ДС Пром Груп» у складі тендерної пропозиції надав інформацію про наявність техніки для виконання робіт згідно технічної специфікації від 19.12.2022 №5, яка не містить відомостей про наявну у нього поливно-мийної машини (у кількості 1 шт.), чим не дотримався вимог додатка 1 до тендерної документації. Отже відповідач вважає, що висновок про результати моніторингу закупівлі від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а складено відповідно до вимог Закону України від 25.12.2015 №922 «Про публічні закупівлі». На підставі вищевикладених обставин відповідач вважає, що позов задоволенню не підлягає.

Представник третьої особи просив суд позив задовільнити, письмових пояснень на позов не подав, однак подав до суду письмовий відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що ТОВ «ДС Пром Груп» на виконання вимог тендерної документації у складі тендерної пропозиції надано документи, які підтверджують наявність у товариства необхідної техніки та обладнання для надання послуг за предметом закупівлі, зокрема, відомості про наявність у розпорядженні ТОВ «ДС Пром Груп» машини поливно-мийної. Також вказано, що спонукання позивача до розірвання з ТОВ «ДС Пром Груп» договору призведе до нового порушення позивачем чинного законодавства України. Третьою особою зазначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснений з перевищенням 15 робочих днів.

Позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої він вважає, що доводи відповідача, які викладені у відзиві є необґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Усною ухвалою суду від 08.06.2023, яка занесена секретарем судового засідання до протоколу судового засідання, постановлено здійснювати подальший розгляд справи у письмовому провадженні за наявними у справі доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Із наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що на підставі наказу Держаудитслужби від 22.02.2023 №50, відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі UА-2022-12-19-000743-а (назва предмета закупівлі - Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них у Черкаській області (згідно переліку доріг), ДК 021:2015: 63710000-9) в частині дотримання позивачем законодавства у сфері публічних закупівель.

За наслідками проведеного моніторингу закупівлі Державною аудиторською службою України складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а, в якому зазначено, що у тендерній пропозиції учасника ТОВ «ДС Пром Груп» відсутня будь-яка інформація щодо наявного в учасника устаткування до зазначеної техніки (спеціальна вантажна підмітально-прибиральна машина-С, КАМАЗ 53215, 2010 р.), зокрема, такого як цистерна, що разом із насосною системою монтується на шасі вищезазначеного автомобіля, яка відповідно до вимог тендерної документації обов`язково мала бути відображена учасником у інформації про наявність техніки. Наявність в учасника ТОВ «ДС Пром Груп» устаткування до спеціального вантажного підмітально-прибирального-С, КАМАЗ 53215, 2010 р., яка за своїми технічними/функціональними характеристиками відрізняється від машини поливно-мийної.

З огляду на встановлені порушення вимог законодавства у сфері закупівель, Державна аудиторська служба України вищезазначеним висновком зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язання за договором та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Позивач вважаючи висновок про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, судом враховано, що відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Судом встановлено, що за наслідками проведеного моніторингу закупівлі Державною аудиторською службою України складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а, в якому встановлено порушення Службою автомобільних доріг у Черкаській області (у подальшому перейменовано на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Черкаській області) вимог абзацу другого пункту першого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки у тендерній пропозиції учасника ТОВ «ДС Пром Груп» відсутня будь-яка інформація щодо наявного в учасника устаткування до зазначеної техніки (спеціальна вантажна підмітально-прибиральна машина-С, КАМАЗ 53215, 2010 р.), зокрема, такого як цистерна, що разом із насосною системою монтується на шасі вищезазначеного автомобіля, яка відповідно до вимог тендерної документації обов`язково мала бути відображена учасником у інформації про наявність техніки.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав. У тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

У додатку №1 до Тендерної документації Служби автомобільних доріг у Черкаській області (у подальшому перейменовано на Службу відновлення та розвитку інфраструктури у Черкаській області) згідно предмету закупівлі: Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них у Черкаській області (згідно переліку доріг). ДК 021:2015: 63710000-9, замовником встановлено вимогу щодо надання учасниками торгів у складі тендерної пропозиції інформації про наявність техніки (транспортних засобів, основних будівельних (дорожніх) машин, механізмів, обладнання та устаткування), зокрема, у пункті 13 якого зазначено машина поливально-мильна 1 шт.

Із матеріалів справи вбачається, учасником процедури закупівлі ТОВ «ДС Пром Груп» на виконання вимог тендерної документації надано у складі тендерної пропозиції надано документи, які підтверджують наявність у товариства необхідної техніки та обладнання для надання послуг за предметом закупівлі, зокрема, відомості про наявність у розпорядженні ТОВ «ДС Пром Груп» машини поливно-мийної спеціальна вантажна підмітально-прибиральна машина-С, КАМАЗ 53215, 2010.

Відповідно до наявної у матеріалах адміністративної справі копії посібника з експлуатації автомобіля дорожнього комбінованого на базі шасі автомобіля КАМАЗ, судом встановлено, що наявний у власності ТОВ «ДС Пром Груп» транспортний засіб - спеціальний вантажний підмітально-прибиральна-С, КАМАЗ 53215 є дорожньою комбінованою машиною МДКЗ-20 на базі шасі КАМАЗ 53215, який призначений для цілорічного утримання автомобільних доріг з асфальтобетонним і цементним покриттям в умовах помірного клімату. Транспортний засіб представляє собою дообладнане автомобільне шасі з установленим в різних поєднаннях, зокрема, поливо-мийним обладнанням, яке призначене для мийки і поливки дорожнього полотна і прилеглої до нього території. Спеціальна вантажна підмітально-прибиральна машина-С, КАМАЗ 53215, оснащена баком для води цистерною, що разом з насосною системою монтується на шасі. При відкритті водяного затвору вода із цистерни надходить до насосного агрегату, від якого під тиском подається по напорному трубопроводу в поперечний трубопровід до сопл, через які відбувається поливка (мийка) дорожнього покриття.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку, що тендерна пропозиція ТОВ «ДС Пром Груп» відповідала вимога Закону України «Про публічні закупівлі» та Тендерній документації позивача згідно предмету закупівлі: Експлуатаційне утримання автомобільних доріг загального користування державного значення та штучних споруд на них у Черкаській області (згідно переліку доріг). ДК 021:2015: 63710000-9.

Таким чином, висновок Державної аудиторської служби України від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а щодо порушення позивачем вимог абзацу другого пункту першого частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» через ніби то не відповідність тендерної пропозиції ТОВ «ДС Пром Груп» тендерній документації замовника торгів, спростовується вищезазначеними обставинами, тому суд вважає визнати його протиправним та скасувати.

Щодо правомірності обраного відповідачем виду усунення порушення вимог закону, то суд зазначає наступне.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 10 Закону №2939-ХІІ передбачено право органу державного фінансового контролю порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Обираючи такий спосіб усунення порушень відповідач має керуватись, по-перше, метою вказаного Закону, за змістом якої наведений нормативний акт спрямований на забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції та, по-друге, принципами закупівель, вказаними у ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

У цивільному праві України існує поділ правочинів на дійсні та недійсні. Останні поділяються на нікчемні та оспорювані.

Частина друга ст. 215 ЦК України визначає, якщо недійсність правочину встановлена законом, він є недійсним (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин згідно з ч.3 вказаної статті може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Тобто, оспорити дійсність правочину можуть не лише його сторони, а й треті заінтересовані особи, посилаючись у підставах на вимоги закону.

Випадки нікчемності договору про закупівлю вказані в ч. 1 ст. 43 Закону №922-VIII: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Отже, в усіх інших випадках невідповідності вимогам закону договір може бути оспорений в суді.

Підстави для зміни або розірвання договору вказані в ст.651 ЦК України, зокрема, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Конституційний Суд України у рішенні від 25.01.2012 №3-рп/2012 (справа №1-11/2012) зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який серед іншого означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею. Додержання принципу пропорційності означає необхідність дотримання балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване відповідне рішення.

На переконання суду, відповідач не виконав передбаченого підпунктом 3 п.3 Положення №43 основного свого завдання здійснення фінансового контролю саме спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового та результативного використання та збереження активів та досягнення економії коштів, адже у Висновку не проаналізував наслідків стверджуваних ним порушень в кореспонденції з результатами аналізу інших питань, щодо яких зазначив про відсутність порушень закону про закупівлі та без обґрунтування підстав для розірвання укладеного договору.

Критерій пропорційності передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. Справедлива рівновага передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе індивідуальний і надмірний тягар. При цьому, з питань оцінки пропорційності ЄСПЛ, як і з питань наявності суспільного, публічного інтересу, визнає за державою досить широку сферу розсуду, за винятком випадків, коли такий розсуд не ґрунтується на розумних підставах.

Не відповідає критерію пропорційності вимога розірвати договір, який виконується сторонами, оскільки може призвести до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований у Висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи та матиме негативні наслідки для репутації третьої особи, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Зазначений підхід та висновки Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені у постанові від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.

Відповідач не надав належних і допустимих доказів, які би свідчили про правомірність прийнятого ним рішення про зобов`язання позивача вжити заходів щодо припинення зобов`язання за договором (розірвання укладеного договору публічної закупівлі).

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 17.03.2023 UA-2022-12-19-000743-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України и на користь Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Черкаській області сплачений судовий збір у сумі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Копію рішення направити особам, які беруть участь у справі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Віталіна ГАЙДАШ