Справа № 320/11534/23
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

19 червня 2023 року Київ № 320/11534/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами до ГУ ПФУ у Київській області про визнання протиправними дій відповідача щодо зменшення розміру його пенсії з 80 до 70% відповідних сум грошового забезпечення при здійсненні її обрахунку на підставі довідки, виданої Київським обласним ТЦ КСП від 13.10.2021 №2/3/1/5538; зобов`язання ГУ ПФУ у Київській області перерахувати та виплатити з 01.01.2018 перераховану пенсію позивача у розмірі 80% відповідних сум грошового забезпечення, в тому числі з 01.04.2019 згідно довідки, виданої Київським обласним ТЦ КСП від 13.10.2021 №2/3/1/5538, з урахуванням раніше виплачених сум.

Ухвалою суду від 14.04.2023 вказану позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали та встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви.

У встановлений судом строк, від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви та позовна заява з доданими до неї документами та аналогічним примірником позовної заяви з додатками для відповідача, які належним чином не завірені, крім того не зазначено місце знаходження оригіналів документів, копії яких додані до позовної заяви. Натомість вимоги ухвали КОАС від 14.04.2023 не були виконані, зокрема, у поданій позовній заяві у новій редакції, не зазначено: обставин, якими обґрунтовані заявлені вимоги та доказів, якими вони підтверджені, зокрема, але не виключно, час та підстави взяття позивача на облік як пенсіонера із наданням суду розпорядження про призначення пенсії на момент взяття його на облік; зазначення кінцевої дати спірного періоду перерахунку та виплати пенсії; обґрунтування порушення відповідачем прав, свобод та інтересів заявника із розкриттям змісту порушених прав; розрахунку суми виплати, на яку претендує заявник у помісячному розмірі із визначенням усіх складових розрахунку; подання копії Реєстру застрахованих осіб; зазначення загального розміру пенсійних виплат, одержаних позивачем за спірний період та підтвердження отримання суми виплат (довідка про рух коштів банківської картки позивача, копія платіжної відомості; довідка з відділення поштового зв`язку) тощо; не надано копію рішення КОАС від 18.10.2022 по справі №320/7913/22 з відміткою про набрання ним законної сили; не подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням поважності причин такого пропуску; не надано оригінал квитанції про сплату судового збору у розмірі 1073,60 грн. за другу вимогу немайнового характеру.

Натомість позивач у своїй заяві зазначає, що судовий збір за другу вимогу немайнового характеру не сплачувався та заява про поновлення строків звернення до суду не подавалась, у зв`язку з уточненням позовних вимог.

Разом з тим, суд звертає увагу, що в уточнених позовних вимогах позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо зменшення з 01.01.2018 розміру його пенсії з 80 до 70%; зобов`язати ГУ ПФУ у Київській області здійснити з 01.08.2022 перерахунок призначеної йому пенсії та виходячи із 80% грошового забезпечення на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, виданої Київським обласним ТЦ КСП від 13.10.2021 №2/3/1/5538, з урахуванням виплачених сум.

Тобто, фактично позивачем було змінено зміст позовних вимог, однак їх кількість залишилась незмінною, тому суд вважає необґрунтованими доводи заявника щодо підстав несплати судового збору, як і заяви про поновлення пропущеного строку, адже позивач просить визнати дії відповідача протиправними починаючи з 01.01.20218, хоча з позовом до суду звернувся лише 11.02.2023, тобто з порушенням вимог ст. 122 КАС України.

Так, положеннями ч. 1 ст. 47 КАС України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Крім того, положеннями ч. 3 ст. 262 КАС України передбачено, що підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З аналізу наведених вище положень КАС України слідує, що заява про зменшення позовних вимог може бути подана позивачем до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, а у випадку, якщо судове засідання не проводиться, тоді така заява може бути подана протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі (в разі розгляду справи в порядку, визначеному ст. 262 КАС України).

Проаналізувавши зміст первинно заявлених та уточнених вимог, судом встановлено, що позивач, фактично, просить зменшити позовні вимоги, шляхом зміни періоду стягнення.

В даному ж випадку, провадження у даній справі не відкрито, позовна заява ухвалою судді від 14.04.2023 залишена без руху.

З урахуванням наведених вище обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення поданої позивачем заяви.

Положеннями п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України унормовано, що позовна заява повертається, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 ст. 169 КАС України передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позову без руху.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах КАС ВС від 30.08.2021 у справі №520/7668/2020 та від 18.01.2023 у справі № 160/21195/21.

Частиною 2 ст. 6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» встановлено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 15.05.2019 у справі "Молдавська проти України" зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений КАСУ.

Згідно з ч. 5 ст. 169 КАСУ, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Щодо пропущення строку звернення до суду, суд зазначє таке:

згідно правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду (справа №240/12017/19, рішення від 31.03.2021), спори щодо соціальних виплат обмежуються строком звернення до суду, встановленим ст.122 КАСУ.

Так, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав наголосила на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа "...має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

37. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

9. Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав звернула увагу на те, що обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

40. Щодо посилання позивача в позовній заяві на положення статті 87 Закону № 1788-ХІІ та статті 46 Закону № 1058-IV, то таке є безпідставним, оскільки за змістом наведених норм строк давності не застосовується лише до вимог щодо нарахованих пенсій, в спірних же правовідносинах суми пенсії не були нараховані пенсійним органом.

41. До того ж, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а дійшла висновку, що норми, зокрема статі 87 Закону № 1788-ХІ та статті 46 Закону № 1058-ІV (щодо необмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії), підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов: 1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом; 2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

42. З урахуванням наведеного, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

43. З урахуванням наведеного, Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав вважає за необхідне відступити від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 (касаційне провадження № К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження № К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18) та дійшла такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії."

Відповідно до ч.2 ст.51 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" від 9 квітня 1992 року № 2262-XII в редакції 2022 року, перерахунок пенсій, призначених особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Якщо при цьому пенсіонер набув права на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців і цей строк обраховується з дня виникнення права на пенсію. Без обмеження строком здійснюється перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, якщо перерахунок не був проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, - ч.3 ст.51 Закону №2262.

Частиною 2 ст.2 КАСУ встановлені критерії перевірки рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень при розгляді справ за їх участі, а саме, чи вчинені вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, тощо.

Відповідно до ч.3 ст. 63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262-XIII "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених для поліцейських.

Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону №2262-XІІ, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку зі зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсій і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другою статті 51 цього Закону.

Таким чином, підставою для проведення перерахунку пенсії є фактична зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, проведена на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, наділеного правом установлювати чи змінювати види грошового забезпечення військовослужбовців.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року №45 було затверджено Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб". Згідно п. 2 Порядку №45, на підставі зазначеного в пункті 1 цього Порядку рішення Кабінету Міністрів України Міноборони, МВС, Мінінфраструктури, СБУ, Служба зовнішньої розвідки, ДПС, Управління державної охорони, Адміністрація Держспецзв`язку, Адміністрація Держприкордонслужби, ДПтС, ДСНС) повідомляють у п`ятиденний строк Пенсійний фонд України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям.

Пенсійний фонд України, у свою чергу повідомляє у п`ятиденний строк з моменту надходження інформації від державних органів своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки).

Головні управління Пенсійного фонду України складають у десятиденний строк з моменту надходження зазначеної інформації списки за формою згідно із додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.

Таким чином, Порядком №45 чітко визначена процедура та умови для проведення територіальними органами ПФУ перерахунку пенсійних виплат пенсіонерам, відповідно до Закону України №2262-XI і цей порядок передбачає одержання відповідного повідомлення від Пенсійного фонду України здійснити перерерахунок пенсії, вдповідно до повідомлення Мінсоцполітики. Після чого, ГУ ПФУ направляють списки осіб, пенсії яких підлягають перерахунку та надсилають їх державним органам, які згідно із законом складають та пересилають довідки про розмір грошового забезпечення пенсіонерів, пенсії яких підлягають перерахунку. що і є підставою для перерахування пенсій. Правовою передумовою для запуску процедури перерахнку пенсійних виплат є рішення КМУ про здійснення такого перерахунку.

Оскільки станом на 16.08.2022 рішення КМУ про проведення перерахунку пенсій, призначених згідно Закону України №2262-XII, не приймалось, то, відповідно, Мінсоцполітики не повідомило територіальні ГУ ПФУ про підстави для перерахунку пенсій та, про необхідність підготовки списків для подачі органам, які уповноважені видавати довідки про розмір грошового забезпечення для їх перерахунку.

У цьому зв`язку, суд акцентує увагу, що органи ПФУ виконують функції тільки призначення та перерахунку пенсій, а функція визначення розміру грошового забезпечення чи окремих його складових для обчислення пенсій виходить за межі їх компетенції.

Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, та зокрема, у довідці про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії зазначаються найменування, сума і розмір у відсотках усіх щомісячних (які мають постійний характер) додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премія, що встановлені Кабінетом Міністрів України за відповідною посадою (посадами) на момент перерахунку пенсії та враховуються згідно з Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких осіб» для обчислення розміру пенсії, а також складові грошового забезпечення, з яких вони обчислюються.

Право визначення складових грошового забезпечення належить до виключної компетенції уповноваженого структурного Київського міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Оскільки зміни, внесені постановою №103, зокрема до додатку 2 Порядку №45, були визнані в судовому порядку протиправними та нечинними, то з дня набрання законної сили рішенням у справі №826/3858/18 діє редакція додатку до Порядку №45, яка існувала до зазначених змін, при цьому алгоритм дій, який повинен вчинити відповідач - ГУ ПФУ у зв`язку із втратою чинності постанови №103, не змінився.

Отже, для здійснення перерахунку пенсії позивачеві, відповідне територіальне управління Пенсійного фонду повинно було одержати довідку у встановленому Порядком №45 процедурою від Центру комплектування та соціальної підтримки.

Як свідчать матеріали справи ГУ ПФУ у Київській області одержало довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 у 2021 р. при цьому загальна процедура, встановлена Порядком №45 для здійснення перерахунку пенсійних виплат, була порушена.

Крім того, як зазначено у довідці №2/3/1/5538 від 13.10.2021 вона видана на підставі висновків Ксаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та постанови КМУ №704 від 30 серпня 2017, якою були встановлені тарифни сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу. В той час, як відповідно до преамбули Порядку №45, перерахунок пенсій у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, здійснюється на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України про перерахунок пенсії.

Таким чином, довідка від 13.10.2021 була видана на підставі неналежного правового акту.

Аналогічний порядок перерахунку пенсій, який викладено вище закріплено й Інструкцією №937. Абзацами 2 та 4 п. 2.6 Інструкції з організації роботи із соціального забезпечення осіб, звільнених з організації роботи із соціального забезпечення осіб, звільнених з військової служби у Збройних Силах України, та членів їх сімей у Міністерстві оборони України, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 31 грудня 2014 року № 937, на обласні військові комісаріати покладається: оформлення та подання до органів, що призначають пенсії, документів для призначення за Законом пенсій особам, звільненим з військової служби, та членам сімей померлих військовослужбовців і осіб, звільнених з військової служби; визначення розміру грошового забезпечення для обчислення і перерахунку пенсій органами, що призначають пенсії, відповідно до Закону № 2262-ХІІ, Постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 року № 393 "Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам офіцерського складу, прапорщикам, мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ, поліцейським та членам їх сімей" (зі змінами) та Порядку № 45 і Порядку № 3-1.

У разі якщо розмір грошового забезпечення на день призначення пенсій особам, звільненим з військової служби, та членам їх сімей змінився, обласний військовий комісаріат складає довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій згідно з нормами, що діють на день призначення пенсії за відповідною посадою.

Отже, абз. 2, 4 Інструкції №937 встановлюють обсяг можливостей органів, уповноважених видавати довідки лише щодо їх складання, натомість направлення таких довідок до органів, що здійснюють перерахунок пенсій, повинно відповідати п.3 Порядку №45.

Абзац 5 п. 2.6 Інструкції вказує, що видача таких довідок проводиться лише відповідно до Порядку №45, який встановлює обов`язок відповідного органу видати довідку про грошове забезпечення на підставі списків, наданих територіальними ГУ ПФУ, які надходять лише після одержання повідомлення Мінсоцполітики та Пенсійного фонду України.

Поміж іншого, на державні органи покладено функції зі складання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно з додатком 1 до Порядку № 45.

Суд акцентує увагу, що станом на 13.10.2021 КМУ рішення про проведення перерахунку пенсій відповідно до Закону №2262-XII, не приймалось, відтак Центр комплектування та соціальної підтримки надіслав довідку в порушення процедури, встановленої Порядками №45 та 3-1. Згідно з пунктом 24 Порядку №3-1, про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій на підставі ст. 63 Закону № 2262-ХІІ уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, згідно якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення для відповідних категорій осіб, або у зв`язку з уведенням для зазначених категорій військовослужбовців нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, повідомити про це орган, що призначає пенсії.

Органи, що призначають пенсії, протягом п`яти робочих днів після надходження такого повідомлення подають до відповідних уповноважених структурних підрозділів списки осіб, яким необхідно провести перерахунок пенсії (додаток 5). Після одержання списків осіб уповноважені структурні підрозділи зазначають у них зміни розмірів грошового забезпечення для перерахунку раніше призначених пенсій і в п`ятиденний строк після надходження передають їх до відповідних органів, що призначають пенсії.

Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, може бути рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган ПФУ. Водночас, таке повідомлення до ПФУ не надходило.

30 серпня 2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 704, яка набрала чинності 1 березня 2018 року та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. Зокрема, цією постановою установлено такі додаткові види грошового забезпечення: - надбавка за особливості проходження служби військовослужбовцям в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, порядок та умови виплати якої визначається керівниками державних органів залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою (абзац четвертий підпункту 1 пункту 5 Постанови № 704); - надбавка за службу в умовах режимних обмежень військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу (підпункт 6 пункту 6 Постанови № 704).

З 5 березня 2019, - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі №826/3858/18, виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, тому з цієї дати ОСОБА_2 мав право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановою № 704, відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та статті 9 Закону № 2011-ХІІ.

Разом із цим до моменту отримання належної довідки від територіального центру комплектування та соціальної підтримки у визначеному законом порядку у територіального органу Пенсійного фонду не було обов`язку з перерахунку пенсії позивача.

Таким чином, на момент виникнення спірних правовідносин без повідомлення Мінсоцполітики, Пенсійного фонду України та отримання відповідної довідки у визначеному порядку у ГУ ПФУ м.Києва були відсутні підстави та повноваження для проведення перерахунку пенсії позивача з урахуванням додаткових виплат за минулий час без обмеження будь-яким строком.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, при вирішенні питання щодо перерахунку пенсії позивача дотримувався процедури, визначеної Законом №2262, Порядками №№45 та 3-1, а тому наявність в його рішеннях, діях та бездіяльності відсутній елемент вини.

Головне управління ПФУ у Київській області не допустило протиправної бездіяльності/ дії та не прийняло протиправного рішення, позаяк не отримало належно оформленої довідки з дотриманням Порядку №45.

За приписами ч.2 ст.51 Закону №1262, якщо пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців, водночас, позивач просить зобов`язати здійснити перерахунок та виплату його пенсії з 01.04.2019, тобто за три роки.

Суд також звертає увагу, що 5 березня 2019 року набрало чинності судове рішення у справі №826/3858/18, відтак граничним строком звернення до суду з даним позовом було 5 вересня 2019.

Положеннями ст.122 КАСУ унормовано, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як свідчать матеріали справи, з даним позовом позивач звернувся до суду в квітні 2023. Верховний Суд у постанові (№240/12017/19, рішення від 31.03.2021) підкреслив, що пенсія є щомісячним платежем, отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву".

Позивачем право на звернення до суду не було реалізовано протягом майже трьох років, тому суд, ураховуючи, що строк звернення до суду пропущено без поважних причин, вважає, що позовна заява подана з порушенням строку звернення до суду і підстави для його поновлення відсутні.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 171, 243, 248 КАС України, суд,

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (, адреса: вул. Саєнка Андрія, 10, м. Фастів, Київська обл., 08500) визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачу.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.