Справа № 620/7765/23
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
19 червня 2023 року м. Чернігів Справа № 620/7765/23
Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Скалозуб Ю.О. перевіривши матеріали адміністративної справи
доВійськової частини НОМЕР_1
провизнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
ОСОБА_1 06.06.2023 звернувся до суду з позовною заявою до Військової частини НОМЕР_1 , а якій просить:
1. визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо непроведения повного розрахунку при звільненні з ОСОБА_1 ;
2. визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо невиплати ОСОБА_1 грошової компенсації замість належного до видачі речового майна;
3. стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за належне до видачі речове майно, без утримання із суми податку з доходів фізичних осіб;
4. визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 щодо непроведення із ОСОБА_1 розрахунку, нарахування та виплати компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за період з 03.02.2022 по 14.03.2023;
5. зобов`язати військову частину НОМЕР_1 провести розрахунок, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати грошового забезпечення за період з 03.02.2022 по 14.03.2023.
6. зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за непроведення повного розрахунку при звільненні відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 року «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати» за період з 03.02.2022 по день ухвалення рішення судом;
7. визнати протиправними дії військової частини НОМЕР_1 , щодо ненарахування ОСОБА_1 додаткової винагороди, як військовослужбовцю, який приймав безпосередню участь у бойових діях або забезпеченні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії за період з 24.02.2022 о 14.03.2023 щомісячно на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року №168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та невиплати вказаної додаткової винагороди;
8. зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 додаткову винагороду, як військовослужбовцю, який приймав безпосередню участь у бойових діях або забезпеченні заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії, за період з 24.02.2022 по 14.03.2023 щомісячно на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».
Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, в тому числі, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Як встановлено судом, позивач звернувся до суду з даним позовом 06.06.2023 та оскаржує дії відповідача, зокрема, щодо ненарахування та невиплати йому грошової компенсації за невикористане речове майно, а також в частині нарахування та виплати додаткової винагороди на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» за період з 24.02.2022 по 14.03.2023.
Згідно із пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 30.08.2021 у справі №520/7668/2020 зазначив:
«14. Судовою палатою з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду у постанові від 30.11.2020 у справі №480/3105/19 визначено правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно та строки її виплати. Судова палата, проаналізувавши наведені законодавчі приписи та висновки Конституційного Суду України і Верховного Суду, дійшла до такого.
14.1. Зі змісту положень Інструкції про організацію речового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України в мирний час та особливий період, затвердженої наказом Міністерства оборони України від 29.04.2016 №232, висновується, що речове забезпечення не має характеру винагороди за виконану працю, а спрямоване насамперед на задоволення потреб військовослужбовців під час несення ними військової служби.
14.2. Такі гарантії щодо забезпечення військовослужбовців доречно порівняти із подібними категоріями трудового законодавства, а саме пунктом 3 частини першої статті 29 КЗпП України, відповідно до якого власник або уповноважений ним орган зобов`язаний до початку роботи за укладеним трудовим договором забезпечити працівника необхідними для роботи засобами.
14.3. Варто також мати на увазі, що речове майно може бути різноманітним: майном особистого користування (предмети військової форми одягу, взуття та спорядження, які видаються у власне користування військовослужбовців) та інвентарним майном, яке є власністю військової частини та використовується особовим складом тимчасово під час проведення спеціальних робіт, несення бойового чергування, варти тощо. Лише перший вид майна, у разі його неотримання, підлягає грошовій компенсації.
14.4. Отже, речове майно не можна ототожнювати із заробітною платою (грошовим забезпеченням) військовослужбовця.
14.5. Щодо правової природи компенсації за неотримане речове майно, судова палата вважає, що таку слід розглядати як особливий, окремий вид належних військовослужбовцю сум.
14.7. Чинне законодавство передбачає обов`язок виплатити військовослужбовцю, який звільняється зі служби, грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно на день виключення зі списків особового складу військової частини.
14.8. Умовою для виникнення такого обов`язку є подання військовослужбовцем відповідного рапорту під час проходження служби.
14.9. Отже, компенсація вартості за неотримане речове майно належить до складу належних звільненому працівникові сум»
Подібний висновок відтворено у постанові Верховного Суду від 23.06.2022 у справі №540/2001/21 та у постанові від 27.02.2023 у справі №560/8394/21.
Окрім того, суд зазначає, що військовослужбовці, які звільняються в запас або відставку, за їхнім бажанням отримують речове майно, яке не було отримане під час проходження служби, або грошову компенсацію за нього, виходячи із закупівельної вартості такого майна, за цінами, що діють на час звільнення.
Тобто, із викладеного можна дійти висновку, що отримання компенсації вартості за неотримане речове майно є альтернативним правом особи, що звільняється, яке настає внаслідок волевиявлення останнього, про що він повинен подати відповідний рапорт.
Втім, матеріали справи не містять доказів подання позивачем рапорту про виплату останньому компенсації за неотримане під час служби речове майно.
Суд також звертає увагу на те, що відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Згідно зі статтею 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.
Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні.
Суд зауважує, що додаткова винагорода за безпосередню участь особи в бойових діях належить до грошового забезпечення останнього, яке не є сумою, що належить працівникові при звільненні на відміну від компенсації вартості речового майна, а відтак до спірних правовідносин слід застосовувати частину 5 статті 122 КАС України, що є спеціальною нормою в частині проходження, звільнення з публічної служби.
Відтак, про порушення прав щодо не виплачених сум грошового забезпечення позивач повинен був дізнатися з моменту отримання відповідних виплат, тобто щомісяця під час проведення розрахунку із останнім грошового забезпечення, проте до суду із позовом звернувся лише 06.06.2023, пропустивши строк, передбачений частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Наведене свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху із наданням десятиденного строку для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання: доказів звернення військовослужбовця до відповідача із рапортом або заявою про виплату компенсації за неотримане речове майно, а також заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав та доказів для поновлення цього строку.
На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків позовної заяви вона буде повернута позивачеві.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Суддя Ю.О. Скалозуб