Справа № 560/1787/23
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1787/23
РІШЕННЯ

іменем України

13 червня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С.

секретаря судового засідання Нетичай Ю.В.

за участі представників сторін

розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "БАНДЛЕКС УА" до Хмельницької митниці про визнання протиправними та скасування рішення, картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "БАНДЛЕКС УА" звернулось до суду з позовом до Хмельницької митниці, у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Хмельницької митниці про коригування митної вартості товарів №UA400000/2022/000055/2 від 12.08.2022, визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/000667 від 12.08.2022.

В обґрунтування позову зазначає, що позивачем до митного оформлення було надано електронну митну декларацію №UA400040/2022/026958 щодо ряду товарів, зокрема одягу та аксесуарів світових брендів, фактурна вартість яких визначена на рівні 33964,64 доларів США. Митна вартість була задекларована позивачем за першим методом, відповідно до ціни контракту. За результатами перевірки наданих декларантом документів митним органом було прийняте спірне рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови. Підставами прийняття спірних актів були сумніви митного органу щодо задекларованої митної вартості товарів, з огляду на що відповідач провів коригування митної вартості, визначивши її на рівні 62819,51 EUR. З метою розмитнення товару позивач подав нову митну декларацію, а також додаткові документи, які, втім, не були у повному обсязі враховані відповідачем. Позивач не погоджується з підставами спірних актів, оскільки вважає, що наданими митному органу документами повністю підтверджені усі числові складові митної вартості товару, доведені обставини придбання, формування ціни, перевезення, а також інші суттєві обставини, які б могли впливати на прийняття рішення. Також зазначає, що відповідачу був наданий експертний висновок, який підтвердив фактурну вартість товару та наявність відповідних знижок на товар, який є "стоком"

Відповідач подав відзив, у якому у задоволенні позову просить відмовити. Покликається на те, що за митною декларацією №UA400040/2022/026958 були автоматично згенеровані ризики, які стосувались, у тому числі, поданих позивачем товаросупровідних / товаротранспортних документів, контролю правильності визначення митної вартості. Під час дослідження наданих декларантом документів було з`ясовано, що продавцем товару є іноземне підприємство, яке є засновником підприємства покупця - позивача, що означає, що ці два підприємства є пов`язані між собою, що в свою чергу може мати вплив на заявлену декларантом митну вартість товарів. Також було встановлено, що подані позивачем документи містили розбіжності щодо числових значень складових митної вартості товару, що впливало на правильність визначення митної вартості. Митним органом було встановлено, що рівень заявленої декларантом митної вартості був значно нижчий, ніж рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями, з огляду на що через неможливість застосування 1- 5 методів визначення митної вартості товару був обраний шостий, резервний метод, з урахуванням якого і було скориговано вартість партії товару.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що спірні рішення ґрунтуються на припущеннях та сумнівах митного органу щодо повноти і достовірності відомостей про заявлену митну вартість товару, тоді як надані документи не дають підстав для таких висновків. Вважає, що митному органу був наданий повний пакет документів, визначений статтею 53 МКУ, тоді як окремі зауваження щодо розбіжностей в умовах оплати, оформленні документів тощо не можуть впливати на рівень митної вартості.

У запереченні на відповідь на відзив Хмельницька митниця зазначає, що наведені позивачем аргументи ніяк не спростовують встановлені митним органом обставини.

Справа розглядається за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні сторони підтримали свої доводи і заперечення, викладені у адресованих суду заявах.

Крім того, представник позивача зазначає, що митний орган не проводив передбачену законом консультацію стосовно поданих документів, що свідчить про порушення процедури прийняття рішення.

Представники відповідача, натомість, зазначають, що з наданих позивачем під час митного оформлення документів, не вбачалось те, що ввезений товар належав до категорії "сток", крім того, не були підтверджені окремі складові митної вартості.

Дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, суд встановив таке.

16 листопада 2020 між Take Off LTD (Продавець) та ТОВ "Банделекс УА" (Покупець) був укладений контракт №2020/16/11, відповідно до умов якого продавець продає, а покупець купує товар в асортименті згідно з інвойсами для подальшого перепродажу іншим особам, вказаним у інвойсах. Товари постачаються партіями. Асортимент, кількість, ціна, країна походження, місце поставки, умови поставки товару визначаються відповідно до Інкотермс-2020 у інвойсах постачальника.

11 серпня 2022 позивачем через посередника в сфері митних послуг подано для митного оформлення електронну митну декларацію №UA400040/2022/026958, у якій було задекларовано вантаж одягу та різних груп аксесуарів нових, виробництва світових брендів фактурною вартістю 33964,64 долари США.

Митну вартість було заявлено за першим (основним) методом визначення митної вартості (графа 43 МД).

До ЕМД декларантом були надані рахунок-фактура від 29.07.2022 №INVIT/2022/1166; автотранспортна накладна (CMR) LDI/OUT/00347; декларація про походження товару №INVIT/2022/1164 від 29.07.2022; довідка про транспорті витрати № 117 від 08.08.2022; контракт №2020/16/11 від 16.11.2020; додаткова угода до контракту № 1 від 11.02.2022; договір транспортного експедирування №24/11/2020 від 09.11.2020; договір на транспортно-експедиційні послуги №29/07/22 від 29.07.2022; договір про надання транспортно-експедиційних послуг б/н від 04.08.2022; договір №23/11/2020 від 09.11.2020; експортна декларація країни відправлення 22ITQ3J010033919E2.

Посадовою особою митниці, яка здійснювала митне оформлення за вищезазначеною ЕМД, під час опрацювання документів було виявлене генерування відповідною автоматизованою системою ризиків у сфері митного оформлення, у тому числі за напрямком перевірки поданих товаросупровідних / товаротранспортних документів та контролю правильності визначення вартості, а саме:

103-2 «Перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних, документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих. документах, митній декларації чи документах, що її заміщують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби»: Товар(и) № 1, 2, З, 4, 5, 6, 7, 8, 9,10,11,12,13, 14,15, 16, 17, 18, 19, 20,21, 22,23,24,25,26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40,41, 42,43,44, 45,46, 47, 48,49, 50,51,52,53,54,55,56, 57,58,59, 60,61,62, 63,64, 65,66,67, 68,69, 70, 71,72, 73,74,75, 76, 77, 78,79,80,81,82, 83, 84, 85, 86,87, 88,89,90, 91,92, 93, 94,95, 96,97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, ПО, 111, 112, 113, 114, 115: це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів.

105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів»: По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару (106 - 108). 3дійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 №476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на навантаження, розвантаження, оброблення. Сума таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на страхування. Частка таких витрат нижча порівняно з мінімальними витратами по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Товар (и) № 1-115 це перше митне оформлення імпортером цього товару з даною країною походження за останній рік Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості товару. Здійснити перевірку правильності класифікації товару. Перевірити задекларовані документи, що підтверджують походження товарів.

106-2 «Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів»: По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару (106.108). 3дійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ.

При здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів за митною декларацією від 11.08.2022 у митного органу виникли сумніви у правильності визначення митної вартості товарів заявлених декларантом, оскільки рівень митної вартості був значно нижчий ніж рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснюється іншими митницями (у тому числі товарів торгової марки, яка була заявлена декларантом до митного оформлення у цій партії).

Під час вивчення та аналізу товаросупровідних документів, поданих декларантом до митного оформлення, посадовою особою Хмельницької митниці було встановлено, що задекларований позивачем товар переміщується за зовнішньоекономічною операцією, де контрагентом є суб`єкт господарської діяльності з Республіки Мальта - Take Off LTD. Експортер товарів Take Off LTD є засновником імпортера ТОВ "Бандлекс УА", частка статутного внеску у який становить 100%, що підтверджується копією виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ "Бандлекс УА".

Також митним органом встановлено, що подані до митного оформлення документи містять окремі розбіжності, зокрема: номер рахунку-фактури, зазначений у копії декларації країни відправлення не відповідає номеру рахунку-фактури, поданому до митного оформлення. Так, до митного оформлення було подано інвойс (рахунок - фактуру) №INVIT/2022/1166 від 29.07.2022, про що відповідно зазначено в графі 44 МД № UА 400040/2022/026958 від 11.08.2022. У той же час у графі 44 митної декларації країни відправлення (MRN:22ІТQ3J010033919Е2) зазначено: №380-МТ-2022-INVIT/2022/1166-1; Y922;02YY- ІТ-8.

У поданій до митного оформлення копії митної декларації країни відправлення (MRN:22ІТQ3J010033919Е2 графа 31) відсутній заявлений до митного оформлення товар - «взуття», при цьому вага та вартість товару відповідає вказаному у інвойсі, що вказувало на те, що надана перевізником експортна митна декларація від 09.08.2022 не ідентифікувала партію товару.

Також митним органом було виявлено, що включення в ціну вартості товару навантаження на транспортний засіб вантажоперевізників не відповідає правилам тлумачення комерційних термінів ІНКОТЕРМС 2020 згідно з умовами поставки. Так, пунктом 1.2 Контракту №2020/16/11 від 16.11.2020 передбачено, що умови поставки відповідно до Інкотермс-2020 вказуються в інвойсах Постачальника. Пунктом 3.1 вказаного Контракту передбачено, що поставка товару здійснюється на умовах «EXW» (населений пункт, вказаний в інвойсі) або «FCA» (населений пункт, вказаний в інвойсі) або «DAP» (місце призначення, вказане в інвойсі) або «СРТ» (місце призначення, вказане в інвойсі) відповідно до тлумачення Інкотермс 2020.

У поданих до митного оформлення інвойсах зазначено «Incoterms: EXW Santa Palomba», аналогічна інформація зазначена у графі 20 поданої до митного оформлення МД №UA400040/2022/026958 від 11.08.2022. Це означає, що на покупця покладаються всі витрати і ризики з транспортування товару прямо від складу/фабрики продавця до місця призначення. Натомість, п. 2.1 Контракту визначено, що в ціну товару включено, у тому числі, вартість «навантаження на транспортний засіб вантажоперевізників», що не відповідає правилам тлумачення термінів ІНКОТЕРМС 2020, згідно з якими оплата за постачання (в т.ч. за навантаження) за заявленими у цьому ж контракті умовами поставки «EXW» здійснюється покупцем, отже не включається в ціну товару, визначену продавцем.

Відповідно до ч. 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, у тому числі комісійні та брокерська винагорода.

З огляду на зазначені у документах відомості митний орган встановив, що твердження позивача про те, що ні комісійна, ні брокерська винагорода іноземним компаніям за цією поставкою не сплачувалась, оскільки послуги за межами митної території України для ТОВ «БАНДЕЛЕКС УА» не надавались жодним суб`єктом господарювання, не відповідає дійсності, так як товар поставлявся згідно з умовами «EXW: Santa Palomba».

Митним органом було також виявлено, що подані до митного оформлення документи не містять відомості про письмове узгодження зазначеної у товаросупровідних документах інформації. Так, п. 3.2 Контракту №2020/16/11 від 16.11.2020 передбачено, що на кожну поставку товару Продавець оформляє комплект товаросупровідних документів, підписаних уповноваженою особою і завірених печаткою, у який входить інвойс (рахунок-фактура), пакувальний лист; транспортна накладна CMR (крім поставок на умовах EXW). Відповідно до Контракту вся інформація у товаросупровідних документах по кожній поставці повинна бути попередньо (до відвантаження) в письмовій формі узгоджена з Покупцем. Відвантажувальні (товаросупровідні) документи у обов`язковому порядку повинні містити номер і дату документа, посилання на номер і дату відповідного контракту. Всупереч цьому, поданий до митного оформлення інвойс (рахунок - фактура) не містив посилання на зовнішньоекономічний контракт. Крім того, у ньому була відсутня інформація щодо юридичної або приватної особи, якій буде здійснено подальший продаж товару, як це передбачено пунктом 1.1 Контракту №2020/16/11 від 16.11.2020.

До митного оформлення на дату прийняття рішення про коригування митної вартості товарів не було надано заяву та рахунок на перевезення, передбачені договором транспортного експедирування.

Також митний орган встановив, що умови оплати, визначені зовнішньо - економічним договором (контрактом) не відповідають умовам, визначеним в інвойсі. Так, у пункті 5.2 Контракту №2020/16/11 від 16.11.2020 передбачено: «100% оплата протягом 90 днів з дати виставлення інвойсу». У інвойсі від 29.07.2022 №INVIT/2022/1166 (на останній сторінці), поданому до митного оформлення, зазначено: «Термін оплати: 120 днів».

Загальні положення щодо митної вартості товарів та методів її визначення встановлені в розділі III Митного кодексу України (далі - МКУ). Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МКУ). Ці положення МКУ кореспондуються з положеннями частини 2 статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року про те, що оцінка імпортованого товару повинна ґрунтуватись на «дійсній вартості» імпортованого товару, під якою слід розуміти ціну за якою такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умови повної конкуренції.

Згідно зі ст. 51 МКУ митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм МКУ. Статтею 52 МКУ декларанта або уповноважену ним особу, які заявляють митну вартість товару, зобов`язано у тому числі подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів відповідно до статті 54 кодексу зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до глави 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України № 476 від 01.07.2021 (далі - Методичні рекомендації №476) робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом:

-перевірки повноти інформації, що міститься у документах, які подаються до митного оформлення;

-перевірки товаросупровідних документів щодо наявності достатнього опису товарів, що декларується, їх кількості, ціни за одиницю товару та загальної вартості; ідентифікації цих даних з товарами, що подаються до митного оформлення;

-перевірки документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, вивчення маршруту транспортування товарів та перевірки достовірності декларування витрат на транспортування;

-перевірка документів, що містять відомості про страхування;

-перевірки включення/не включення складових митної вартості;

-перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість;

-вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості;

-порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено;

-перевірки та аналізу документів, додатково поданих митному органу декларантом або уповноваженою ним особою відповідно до ст.53 МКУ;

-порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» .

Згідно з положеннями глави 5 Методичних рекомендацій №476 під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися, серед іншого, такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана Держмитслужбою, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація отримана з мережі Інтернет.

Відповідно до частини 2 статті 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1)декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2)зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3)рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5)за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6)транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7)ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8)якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до частини 10 статті 58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

При продажу товарів між пов`язаними особами відповідно до частини 4 статті 53 МКУ, оскільки у митного органу наявні обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант крім документів, зазначених у частинах другій та третій статті 53 Митного кодексу України, має надати наступні документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Згідно з ч. 18 статті 58 Митного кодексу України при продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо Декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами:

1)вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну;

2)митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 Митного кодексу України;

3)митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 Митного кодексу України.

У разі здійснення вищезазначених порівнянь враховується наявна у митного органу або подана декларантом чи уповноваженою ним особою інформація щодо різниці в комерційних рівнях продажу, кількісних показниках, елементах і витратах, зазначених у частині десятій цієї статті, та витратах, які понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець не пов`язані між собою, і не понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець пов`язані між собою (частина 19 статті 58 МКУ).

Згідно з ч. 20 статті 58 Митного кодексу України порівняння з вартістю операцій, зазначених у пунктах 1 - 3 частини 18 статті 58 Митного кодексу України, здійснюється за ініціативою декларанта або уповноваженої ним особи. Вартість цих операцій не може використовуватись замість вартості операцій з оцінюваними товарами. Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (частина 21 статті 58 Митного кодексу України).

Оскільки подані декларантом документи не містили усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів передбачених частиною 10 статті 58 МКУ, у зв`язку зі спрацюванням ризиків щодо можливого заниження задекларованого рівня митної вартості товару, посадовою особою митниці направлено декларанту повідомлення щодо надання додаткових документів для усунення виявлених розбіжностей.

Статтею 54 Митного Кодексу України передбачено, що митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених МКУ, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених МКУ, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів.

Відповідно до ч. 2 статті 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч. 6 ст. 54 Митного кодексу митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч. 3 статті 58 МКУ у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу. Якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

При електронному декларуванні посадова особа за допомогою АСМО створює та надсилає декларанту або уповноваженій ним особі засвідчене електронним цифровим підписом електронне повідомлення про необхідність подання документів відповідно до частин третьої та/або четвертої статті 53 МКУ для підтвердження митної вартості товарів із складанням їх переліку.

Оскільки в даному випадку документи, подані разом з митною декларацією на виконання частини 2 статті 53 МКУ, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, та містили вказані вище розбіжності, декларанта було повідомлено про необхідність надання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості:

1)договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів;

2)рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця;

3)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4)виписку з бухгалтерської документації;

5)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару;

6)висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

ТОВ "Бандлекс УА" (вхідний Хмельницької митниці №7028/13 від 19.12.2022) повідомило про надання окремих документів ( заявка на перевезення, транспортна довідка, рахунок та акт виконаних робіт від 18.08.2022, договори з перевізником та його експедитором, специфікації, договори і інші документи на поставку товару, який був предметом митного оформлення, покупцям на території України, прайс лист постачальника, листи постачальника щодо товару, де пояснюється, що товар є "стоком", інвойси, експертний висновок)

Не були надані документи на підтвердження оплати за товар постачальнику, прайс - листи фірм виробників товару.

Відповідно до вимог статті 55 МК за результатами митного контролю прийняте рішення про коригування митної вартості від 12.08.2022 №UA400000/2022/000055/2 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA400040/2022/000667 від 12.08.2022.

У подальшому за митною декларацією від 16.08.2022 після сплати митних платежів товар був випущений у вільний обіг.

Судом встановлено, що у графі 31 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів зазначений код методу визначення митної вартості - «6» (резервний), а у графі 33 також зазначено, що «...Враховуючи, що використані декларантом метод та відомості для цілей визначення митної вартості не підтверджені документально, відповідно до п.п.2, 3 статті 58 МКУ застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МКУ. Було проведено процедуру консультації та встановлено, що заявлені декларантом відомості про митну вартість товару та обраний метод її визначення не відповідають наявній у митного органу інформації про вартість товару*, відповідно митна вартість буде визначена за другорядним методом відповідно до вимог ст. 64 МКУ. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 59 та ст.60) по причині відсутності у митного органу інформації про ідентичні (подібні) товари, що були оформлені у митному відношенні. Митна вартість не може бути визначена за другорядними методами (ст. 62 та 63 МКУ) по причині відсутності у митного органу інформації основи для віднімання та додавання вартості»

Зі змісту спірного рішення встановлено, що митним органом була проведена відповідна консультація з декларантом стосовно наданих ним документів та стосовно вибору методу визначення митної вартості.

Дослідивши надані до митного оформлення документи, суд погоджується з висновками митного органу щодо того, що на дату митного оформлення позивачем не були надані документи, що спростовували сумніви, які виникли у митниці щодо підтвердження усіх числових значень складових митної вартості партії товару, що декларувався.

Так, не спростовується належними доказами те, що на дату митного оформлення товару надані позивачем інвойси не містили посилання на зовнішньоекономічний контракт відповідно до якого товар був отриманий, що суперечило вимогам цього ж контракту; умови оплати за товар, зазначені в інвойсах, не відповідали умовам контракту; контрактом було передбачено зазначити в інвойсах особу, які товар повинен був бути реалізований, однак ця інформація була відсутня, зазначені в інвойсах адреса та податковий номер отримувача товарів не відповідали заявленій у митній декларації адресі та коду ЄДРПОУ імпортера.

Крім того, не спростовується належними доказами те, що надані митному органу документи не містили відомостей щодо наступних числових значень складових митної вартості товарів: комісійної та брокерської винагороди; вартості тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; відповідна частина виручки від будь - якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; витрат на навантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування товарів.

Надані відповідно до ч. 8 статті 55 МК додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості не спростовували зазначені вище розбіжності та не містили відомості щодо зазначених складових митної вартості товарів.

Також митним органом були висловлені і інші зауваження до наданих позивачем документів, які також не спростовуються належними доказами, зокрема, і під час розгляду справи:

- договори від 15 липня 2022 №3 та від 29 липня 2022 №4, специфікації до них та платіжне доручення від 19 липня 2022 не стосувались даного митного оформлення, оскільки випуск задекларованих товарів у вільний обіг здійснений лише 16 серпня 2022 року;

-прибуткові, видаткові та товарно-транспортні накладні від 17.08.2022 неможливо ідентифікувати з оформленими товарами, оскільки вони не містять заявлені до митного оформлення артикули та торгові марки товарів;

-надані інвойси про закупівлю товару експортером містять інформацію про надання знижок у розмірі 80%, яка суперечить інформації, що міститься у експертному висновку, де визначено, що знижка може сягати 10-60% від роздрібної ціни товару;

-товари у зазначених інвойсах неможливо ідентифікувати із заявленими до митного оформлення, оскільки у них відсутні артикули товарів, заявлені до митного оформлення.

Крім того, не були надані передбачені ч. 4 статті 53 МК додаткові документи, необхідні для випадку встановлення взаємозалежності між експортером та імпортером у розумінні статті 15 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.

Метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, покупець і продавець не пов`язані між собою.

При продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом - за ціною договору, якщо декларант при поданні митної декларації покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами: вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну; митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями ст. 62 Митного кодексу України; митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями ст. 63 Митного кодексу України.

Таким чином, саме декларант зобов`язаний довести митному органу, що хоча продавець та покупець і пов`язані між собою особи, однак такі відносини не вплинули на ціну товарів, що були імпортовані.

На спростування того, що взаємопов`язаність Покупця та Постачальника вплинула на вартість оцінюваного товару, позивач зазначає, що митному органу були надані прайс-листи від Постачальника, виписки з бухгалтерських та банківських документів Покупця та інвойси, на підставі яких Постачальник придбав в Італії зазначені товари. Крім того, у пункті 2 відповіді на відзив вказано про те, що такий документ як прайс- лист було подано ще під час митного оформлення митної декларації від 11.08.2022 UA400040/2022/026958.

Разом з тим, митним органом під час митного оформлення для підтвердження задекларованої митної вартості товарів вимагались, у тому числі, передбачені ч. 3 статті 53 МК каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробників товару, які як до так і після митного оформлення митному органу надані не були.

Натомість, у документі, який був наданий позивачем як прайс-лист, відсутня цінова інформація щодо оцінюваних товарів, у зв`язку з чим цей документ не усунув виявлені розбіжності, не підтвердив включення складових митної вартості товарів. Також цей документ містить не усі артикули товарів, отже стосовно всієї партії задекларованого товару прайс-лист наданий не був.

Надані митному органу листи експортера щодо того, що товар, що постачався, є "стоком", суд також оцінює критично, оскільки ці листи мають узагальнений зміст, який не дає можливості будь-яким чином ідентифікувати відповідні групи, види товарів або окремі артикули.

Що стосується документів, які підтверджували вартість перевезення товару, судом встановлено, що як вбачається зі змісту графи 20 митної декларації від 11.08.2022 №UА400040/2022/026958, умови поставки товару - ЕХW, SANTA PALOMBA, Італія.

Для виконання передбаченого статтею 54 МК обов`язку митного органу щодо здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, декларантом до митного оформлення не були надані документи, що підтверджують числові значення окремих передбачених частиною 10 статті 58 МК складових митної вартості товару, зокрема: комісійної (брокерської) винагороди та витрат на навантаження, страхування, тощо.

Термін ЕХW ("франко-завод"), на умовах якого здійснювалась поставка товару, згідно правил Інкотермс означає, що продавець вважається таким, що виконав свої зобов`язання щодо поставки, в момент, коли він надав товар у розпорядження покупця на площах свого підприємства чи в іншому названому місці (наприклад, на заводі, фабриці, складі і т. ін.), без здійснення митного очищення товару для експорту та завантаження його на будь-який приймаючий транспортний засіб.

Покупець зобов`язаний сплатити: всі витрати, пов`язані з товаром, з моменту здійснення його поставки у відповідності з статтею А.4; будь-які додаткові витрати, що виникли внаслідок невиконання покупцем обов`язку прийняти поставку товару, наданого в його розпорядження, або дати належне повідомлення у відповідності зі статтею Б.7, за умови, що товар був належним чином індивідуалізований за договором, тобто явно відокремлений або іншим чином визначений як товар, що є предметом цього договору; у випадках, де це належить, усі мита, податки й інші збори, а також витрати на виконання митних процедур, що підлягають сплаті при експорті. Покупець зобов`язаний відшкодувати усі витрати і збори, сплачені продавцем при наданні допомоги згідно статті А.2.

Таким чином, цей термін покладає мінімальні обов`язки на продавця, а покупець несе всі витрати і ризики у зв`язку з перевезенням товару з площ продавця до місця призначення. Імпортер (покупець) повинен укласти договір з перевізниками товару і сплатити перевезення від підприємства продавця до пункту призначення, включаючи завантаження, отримати експортні ліцензії, виконати і сплатити митні процедури тощо. Всі ризики випадкового псування і загибелі товару, починаючи з моменту надання його продавцем (експортером), несе покупець.

У той же час, під час митного оформлення декларантом не були надані документи, які містили відомості щодо складових митної вартості товару, зокрема завантаження, що суперечило умовам поставки. Також не були надані передбачені частиною 4 статті 53 МКУ документи: виписка з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкова інформація щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляція)

Судом досліджені відповідні витяги з бази даних «Рівень митної вартості» ЄАІС Держмитслужби, які містять інформацію щодо рівня митної вартості тих товарів, митну вартість яких було скориговано митним органом в оскаржуваному рішенні. Із цих витягів вбачається, що заявлений декларантом рівень митної вартості оцінюваних товарів був значно нижчим, ніж рівень митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Враховуючи викладені у графі 33 Рішення обставини, на підставі яких здійснювалось коригування митної вартості товарів, та використовуючи наявну у митного органу інформацію про вищий рівень митної вартості окремих товарів, саме на ці товари було здійснене коригування його митної вартості. Коригування митної вартості інших товарів не здійснювалось, оскільки у митного органу, на час митного оформлення не було інформації про митне оформлення подібних товарів за вищим рівнем митної вартості.

Верховний Суд у постановах від 04 серпня 2021 у справі №520/3421/19 та від 04 серпня 2021 у справі №520/4787/19 зазначив, що наявність у ЄАІС інформації про іншу митну вартість подібних товарів може бути підставою для витребування у декларанта додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості.

Відповідно до глави 2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України №476 від 01.07.2021, робота посадових осіб з аналізу, виявлення та оцінки ризиків здійснюється, серед іншого, шляхом порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, а також порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення «Інспектор» . Статтею 64 МКУ, яка встановлює правила застосування безпосередньо резервного (шостого) методу визначення митної вартості, передбачено, що митна вартість товарів у цьому випадку повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях, що і було здійснено під час прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості.

Як зазначає Верховний Суд України у постанові від 17 лютого 2022 у справі № 520/4051/19 щодо аналогічних правовідносин, за результатами проведеного посадовою особою митниці аналізу документів, наданих декларантом під час митного оформлення, було виявлено, що ці документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, що є підставою для застосування частини 3 статті 53 Митного кодексу України. Ураховуючи, що під час проведення консультації між декларантом та митним органом позивачем не було надано витребувані документи для підтвердження митної вартості товару та неможливість підтвердження вартості товару на підставі додатково наданих документів, Верховний Суд погодився з правомірністю використання митним органом інформації з програмно-інформаційного комплексу Єдиної автоматизованої інформаційної системи щодо митного оформлення подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено на митній території України.

Відповідно до п. п. 7, 8 ч. 3 статті 52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право звернутись до митного органу щодо надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана, а також надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування. Встановлено, що стосовно цих питань позивач та декларант до Митниці не звертались.

Отже, оскільки декларантом/позивачем не було усунуто вказані в рішенні про коригування митної вартості товарів №UА400000/2022/000055/2 від 11.08.2022 сумніви та розбіжності додатково наданими документами, не підтверджені окремі складові митної вартості товарів, відповідно до частини 6 статті 54 МКУ Хмельницькою митницею було обґрунтовано прийняте оскаржуване рішення про коригування митної вартості, а також картка відмови. Протилежне суду належними доказами не доведено і судом не встановлено.

Зважаючи на це, оскільки відповідач довів правомірність та обґрунтованість спірного рішення та картки відмови, спростувавши доводи позивача належними доказами, позов не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 21 червня 2023 року

Позивач:Товариство з обмеженою відповідальністю "БАНДЛЕКС УА" (вул. Дніпровська набережна, буд. 26-Ж, оф. 40,Київ 132,02132 , код ЄДРПОУ - 43811764)
Відповідач:Хмельницька митниця (вул. Пілотська, 2,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43997560)

Головуючий суддя І.С. Козачок