Справа № 380/7342/23
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/7342/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

19 червня 2023 року

м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Карп`як О.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження за процедурою письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) звернувся з вказаним позовом до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (79000, м. Львів, вул. Івана Франка, буд.25, ) в якому просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо відмови позивачу у підготовці та наданні до Головного управління ПФУ у Львівській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року, станом на 01.01.2021 року та станом на 01.01.2022 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 року № 2262- ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб,звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців,осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020, на 01.01.2021 та на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017 року, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних до додаткових видів грошового забезпечення (надбавка, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020, з 01.02.2021 та з 01.02.2022 року;

- зобов`язати відповідача скласти та подати до Головного управління ПФУ у Львівській області нові довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020 року, станом на 01.01.2021 року та станом на 01.01.2022 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 року № 2262- ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб,звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців,осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020, на 01.01.2021 та на 01.01.2022, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017 року, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних до додаткових видів грошового забезпечення (надбавка, доплати, підвищення) та премії, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2020, з 01.02.2021 та з 01.02.2022 року.

Ухвалою судді від 17 квітня 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали подати відзив на позовну заяву.

28 квітня 2023 року представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення до суду, передбаченого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Судом встановлено, що провадження у справі було відкрито по позовній заяві, яка не відповідає вимогам ст.160, 171 КАС України.

Із матеріалів позовної заяви суддею встановлено, що позивач в обґрунтування своїх вимог вказав, що він звернувся до відповідача із заявою, в якій просив оформити та надіслати до ГУ ПФУ у Львівській області оновлені довідки станом на 29.01.2020 року, станом на 01.01.2021 року та станом на 01.01.2022 року.

Ухвалою від 30.05.2023 позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку.

Перевіряючи поважність причин пропуску строку звернення з адміністративним позовом, суд у коментованій ухвалі встановив обставини, які стосуються дотримання строку звернення до суду, суд зазначає наступне:

Із матеріалів позовної заяви судом встановлено, що позивач в обґрунтування своїх вимог вказав, що він звернувся до відповідача із заявою, в якій просив оформити та надіслати до ГУ ПФУ у Львівській області оновлені довідки станом на 29.01.2020 року, станом на 01.01.2021 року та станом на 01.01.2022 року.

Виходячи з повідомлених позивачем обставин спору, про порушення свого права на визначення розміру грошового забезпечення з метою обчислення (перерахунку) пенсії він мав довідатись 1 січня відповідного року, про що зазначив Верховний Суд у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

На виконання ухвали від 30.05.2023 про залишення позовної заяви без руху, позивач 07.06.2023 подав заяву, в якій зазначає, що строк звернення до суду розпочинається з моменту коли позивач дізнався про порушення свого права. Стверджує, що позивачу стало відомо про своє право на перерахунок пенсії лише у жовтні 2022 року, після чого відразу ним почали вчинятися активні дії, спрямовані на реалізацію його права на такий перерахунок та 07.10.2022 року він звернувся до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки із заявою про видачу оновлених довідок. 27.03.2023 року отримавши відповідь відповідача № С/10094 від 11.11.2022 року про відмову у вчиненні відповідних дій з підготовки довідки про розміри грошового забезпечення станом на 01.01.2020 для перерахунку пенсії, відтак в межах шестимісячного строку звернення до суду позивач звернувся до суду з даним позовом.

Також, за аргументами позивача, щодо питання застосування процесуальних строків у спорах пов`язаних із правом особи на соціальних захист в т.ч. з питань пенсійного забезпечення, Верховний Суд неодноразово викладав у постановах від 14.02.2023 року у справі № 280/9279/20, від 24.04.2018 року у справі № 646/6250/17, від 30.10.2018 року у справі № 493/1867/17, від 22.01.2019 року у справі № 201/9987/17, від 06.02.2019 року у справі № 522/2738/17, від 19.03.2019 у справі № 806/1952/18, від 29.11.2019 року у справі № 642/7479/16а, від 30.01.2020 у справі № 554/5119/16-а, від 23.07.2020 у справі № 761/28365/16-а, від 15.09.2020 року у справі №635/7878/16-а, від 24.11.2020 року у справі № 815/460/18, від 26.01.2021 року у справі № 520/11178/2020.

За аргументами позивача, обставини справи № 380/14933/22 різняться від обставин справи № 380/7342/23, а тому відповідний правовий висновок Верховного Суду у справі № 380/14933/22 не може бути застосований до даної справи. Відтак, просить визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити пропущений процесуальний строк та продовжити розгляд справи з урахуванням доводів поданої заяви.

У цій справі позивач, як на одну із мотивацій дотримання строків звернення до суду, зазначає про необхідність застосування правової позиції Верховного Суду, сформованої в постанові від 26.01.2021 по справі №520/1178/20, в якій Верховний Суд, зазначив:

«Згідно з Конституцією України право особи на соціальний захист гарантується, в першу чергу, статтею 46, а право на судовий захист, зокрема, - статтями 55 та 124.

. Відповідно до ч. 3 ст. 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Позивач звернув увагу суду на те, що ведення правового режиму воєнного стану перебуває в прямому причинно наслідковому зв`язку з практичною неможливістю дотримання позивачем процесуальних строків звернення до суду з даним предметом позову.

Ухвалою суду від 09.06.2023 року продовжено судовий розгляд у справі.

Надаючи оцінку доводам позивача про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду, суд враховує таке.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає Кодекс адміністративного судочинства (далі - КАС України), частиною першою статті 5 якого визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною четвертою статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-XII, з наступними змінами та доповненнями, усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

На виконання даної норми Кабінет Міністрів України Постановою від 13.02.2008 №45, з наступними змінами та доповненнями, затвердив Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Порядок №45).

Пунктом 1 Порядку №45 пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон), у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

За змістом пунктів 2 та 3 Порядку №45, видача довідки, як елемент в системній послідовності алгоритму дій визначених Порядком №45, пов`язується з моментом визначення Урядом України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Відповідно до пункту 4 Постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» від 30.08.2017 №704, з наступними змінами та доповненнями, розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

Наведена норма вказує на те, що грошове забезпечення військовослужбовців повинно змінюватись щороку з 1 січня, у разі зміни прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як наслідок, саме з цією датою пов`язується визначення Кабінетом Міністрів України умов та розмірів перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

З урахуванням викладеного, суд зазначає, що позивач повинен був дізнався про порушення свого права на перерахунок пенсії, в тому числі і відсутності сформованої довідки, як складової в алгоритмі згаданого перерахунку, 1 січня відповідного року.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивач просить зобов`язати відповідача скласти та направити до пенсійного органу довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022 для перерахунку розміру пенсії із 01.02.2020, 01.02.2021 та 01.02.2022.

На звернення позивача від 07.10.2022 року щодо перерахунку розмірів грошового забезпечення та видачу оновлених довідок Львівський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, листом № С/10094 від 11.11.2022 року позивачу відмовлено у задоволенні його заяви.

Проте, до суду за захистом своїх прав, свобод чи інтересів позивач звернувся 05.04.2023 року, як видно із поштового конверту долученого до матеріалів справи здана на пошту.

Суд вважає, що отримання позивачем листа відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права на отримання довідки і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку (постанови Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, від 21.04.2023 року у справі №240/12017/19).

У цій справі позивач, як на одну із мотивацій дотримання строків звернення до суду, зазначає про необхідність застосування правової позиції Верховного Суду, сформованої в постанові від 26.01.2021 року у справі № 520/11178/2020, в якій Верховний Суд, зазначив: «Строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи (право на судовий захист) обмежується ч. 2 ст. 122 КАС України шестимісячним строком, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Строки у сфері соціального захисту застосовує відповідний суб`єкт владних повноважень або суд у випадку визнання рішення, дії чи бездіяльності відповідного суб`єкта протиправними та задоволення позову особи. У свою чергу, строк на звернення до суду застосовується виключно судом, як правило, на етапі прийняття рішення про відкриття провадження в адміністративній справі. Строк звернення до суду стосується виключно питання прийняття до розгляду або відмови у розгляді позовних вимог по суті, але не застосовується для прийняття рішення про задоволення чи не задоволення таких вимог, а також періоду протягом якого такі вимоги підлягають задоволенню.

при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави.

Системний аналіз [частини другої статті 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування"] даної статті дає підстави дійти до висновку, що строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала у зв`язку з непроведенням перерахунку пенсії з вини відповідного суб`єкта владних повноважень, немає».

Відповідно до ч. 3 ст. 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Зазначене прямо впливає на соціальне забезпечення позивача щодо можливості отримання пенсії у більшому розмірі. Тому застосовування шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України, матиме наслідком неможливість реалізувати позивачем передбаченого ст. 51 Закону № 2262-ХІІ права на перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення.».

Однак з цього приводу суд звертає увагу позивача, що коментована постанова Верховного Суду ухвалена 26.01.2021. Після вказаної календарної дати як Верховний Суд (постанова від 12.04.2023 у справі №380/14933/22) пізніше в часі сформувала інший, в тому числі протилежний висновок.

Також не приймаються до уваги твердження представника позивача про непослідовність Верховного Суду у своїх висновках, так як в силу вимог частини 5 статті 242 КАС України, суд враховує їх при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Крім цього слід зважати на те, що Велика Палата Верховного Суду при розгляді справи №755/10947/17 у постанові від 30.01.2019 зазначила, що незалежно від того, чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата, суди, під час вирішення тотожних спорів, мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати.

Не можна застосовувати аналогічні висновки Верховного Суду України, викладені в його рішеннях, ухвалених за результатами розгляду інших судових справ, якщо остання позиція відмінна від попередньої (http://reestr.court.gov.ua/Review/79834955).

У цій справі позивач, як на одну із мотивацій дотримання строків звернення до суду, зазначає про необхідність застосування правових позицій Верховного Суду, сформованих в постановах від 14.02.2023 року у справі № 280/9279/20, від 24.04.2018 року у справі № 646/6250/17, від 30.10.2018 року у справі № 493/1867/17, від 22.01.2019 року у справі № 201/9987/17, від 06.02.2019 року у справі № 522/2738/17, від 19.03.2019 у справі № 806/1952/18, від 29.11.2019 року у справі № 642/7479/16а, від 30.01.2020 у справі № 554/5119/16-а, від 23.07.2020 у справі № 761/28365/16-а, від 15.09.2020 року у справі №635/7878/16-а, від 24.11.2020 року у справі № 815/460/18, від 26.01.2021 року у справі № 520/11178/2020.

В даному випадку суд, також звертає увагу позивача, що правові висновки щодо питання застосування процесуальних строків у правовідносинах, які виникають з пенсійного забезпечення та з приводу видачі довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01 січня 2008 року та 01 квітня 2012 року (Постанова від 22.01.2019 року у справі № 201/9987/17).

Посилання позивача на вимоги ч.3 ст.51 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» суд до уваги не бере, оскільки в даному випадку вимоги позивача не стосуються перерахунку пенсії.

Також слід зауважити, що позивач ініціює спір не із територіальним органом пенсійного забезпечення, який призначає/перераховує пенсію, а із суб`єктом владних повноважень, на службі в якого до звільнення перебував позивач і від якого останній вимагає видати довідку про оновлені вихідні дані для перерахунку його пенсії.

Спір між позивачем та Львівським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки є спором не про перерахунок пенсії, а про наявність чи відсутність права на визначення у довідці про розмір грошового забезпечення за показниками станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та 01.01.2022.

Також, суд звертає увагу на пункти 37 та 38 рішення Європейського Суду з прав людини (надалі по тексту також - Суд) від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України", за змістом яких право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини застосування судами наслідків пропущення строків звернення до суду не є порушенням права на доступ до суду.

У такому випадку є помилковим покликання на необхідність саме у цьому спорі безпосередньо, без участі органу пенсійного фонду (до якого звернуто позовні вимоги), застосовувати положення статей 51, 55 Закону №2262-ХІІ. Відповідно, цілком мотивовано є застосування положень статті 122 КАС України.

Щодо покликання позивача на введення воєнного стану в Україні як на поважну причину пропуску строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

У постанові від 25.08.2022 у справі №240/3771/21 Верховний Суд вказав, що введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Питання поновлення або наявності підстав для продовження відповідного процесуального строку вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у відповідній заяві.

Тобто саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду, та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на заявника, що, в свою чергу, обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.

Крім того, введення воєнного стану може бути поважною причиною пропущення процесуального строку якщо це пов`язано не з загальними, а з конкретними причинами, що практично, а не теоретично, заважали вчасно виконати процесуальну дію.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/202, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який діє до тепер.

Таким чином, позивач не навів достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до адміністративного суду протягом встановленого законодавством строку.

В котре повертаючись до дослідженого випадку суд відзначає, що позивач не надав належного пояснення щодо причин пропуску ним строків звернення до суду в межах шестимісячного строку, які передують дню звернення до суду, в розумінні дотримання строків звернення, визначених у висновках, сформованих Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного, сформованих у постанові від 12.04.2023 у справі №380/14933/22.

Частиною 5 статті 242 КАС України, передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так як перша і визначаюча частина позову ґрунтується на праві отримання довідки для перерахунку пенсії за відповідними показниками, встановленими станом на 01.01.2020, 01.01.2021 та станом на 01.01.2022 строк звернення щодо якої пропущений, то друга вимога про направлення довідки до органу пенсійного забезпечення для здійснення обчислення та перерахунку з 01.02.2020, з 01.02.2021 та з 01.02.2022 року основного розміру пенсії на підставі коментованих довідок, як така, що нерозривно пов`язана із першою, без якої спір не підлягає вирішенню, - є також такою, у відношенні до якої не дотримано строки звернення до суду.

Відтак, в зв`язку із наведеним, суд дійшов висновку, що позивач не обґрунтував дотримання строків звернення до суду та не подав належні і допустимі докази на підтвердження існування об`єктивних причин, які унеможливили подання позовної заяви у строк, встановлений процесуальним законом.

За таких обставин позов поданий позивачем із пропущенням строків звернення до адміністративного суду, встановлених частиною 2 статті 122 КАС України, а підстав для поновлення зазначеного процесуального строку немає.

За змістом частини 3 статті 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно із частиною 15 статті 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами 3 та 4 статті 123 цього Кодексу.

Керуючись ч. 4 ст. 169, ст. ст. 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення в суд із адміністративним позовом до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, з підстав, визначених у заяві про поновлення процесуального строку від 07.06.2023.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Львівського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (79000, м. Львів, вул. Івана Франка, буд.25, ) про визнання рішення протиправним та зобов`язання вчинити дії, - залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна