Справа № 160/10272/23
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 червня 2023 року Справа №160/10272/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Турової О.М.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи в порядку письмового провадження у м. Дніпрі клопотання відповідача та представника позивача про розгляд справи за участі представників сторін, в тому числі із наданням представнику позивача дозволу на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №160/10272/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

15.05.2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області, в якій позивач просить:

- рішення Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області №34 від 09.03.2023 року «Про відмову в наданні дозволу на імміграцію в Україну громадянці Вірменії ОСОБА_1 » - у повному обсязі визнати протиправним та скасувати.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року прийнято до розгляду вищевказану позовну заяву ОСОБА_1 та відкрито провадження в адміністративній справі №160/10272/23, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 22.06.2023 року у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Крім того, вищевказаною ухвалою суду клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено, витребувано у Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області належним чином завірену копію рішення Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області №34 від 09.03.2023 року «Про відмову в наданні дозволу на імміграцію в Україну громадянці Вірменії ОСОБА_1 », а також у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 відмовлено, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків відмовлено, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за участю представника у режимі відеоконференції - відмовлено.

05.06.2023 року до суду від Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області надійшов відзив у справі.

Також разом із відзивом відповідачем подано клопотання про розгляд справи за участю його представника, яке обґрунтоване бажанням останнього бути присутнім в судовому засіданні при розгляді справи та надати пояснення щодо обставин, котрі мають значення для всебічного та об`єктивного розгляду справи.

07.06.2023 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій представником, зокрема, заявлено клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції із використанням власних електронних засобів, що суд також розцінює, як клопотання представника позивача про здійснення розгляду справи з викликом представників її сторін.

При вирішенні клопотання відповідача та представника позивача про розгляд справи за участі представників сторін, в тому числі із наданням представнику позивача дозволу на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд виходить із наступного.

Положеннями ст.12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

За змістом приписів ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з п.10 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження встановлені ст.262 КАС України.

Так, відповідно до ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, згідно з ч.6 ст.262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 статті 262 КАС України встановлено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

З аналізу наведених приписів ст.262 КАС України слідує, що призначення справи до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін є правом суду і здійснюється у разі наявності обґрунтованих на те підстав, існування яких має довести сторона, яка заявляє відповідне клопотання.

Як зазначалося вище, звертаючись із клопотаннями про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, в тому числі із забезпеченням представникові позивача участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції із використанням власних електронних засобів, сторони формально зазначали про те, що призначення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні), за наявними у справі матеріалами, може суттєво вплинути на хід судової справи та на висновки суду, однак, не зазначивши при цьому, жодних підстав чому саме ця справа має для відповідача важливе значення та в чому саме воно полягає та які негативні наслідки матиме її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, а також дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Суд також звертає увагу сторін на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Сторони не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у заявах по суті справи, а також додаткових поясненнях та подавати докази.

Також положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Отже, принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Формальне покликання сторін на значимість для них цієї справи, без зазначення будь-яких конкретнх підстав чому саме ця справа має для них важливе значення та в чому саме воно полягає і які негативні наслідки матиме її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, не може бути сприйняте судом як належний аргумент для переходу до розгляду справи у судовому засіданні з викликом сторін, оскільки будь-який спір, з огляду на дії позивача щодо його ініціювання, є значимим для нього, так само як і для відповідача, оскільки судове провадження має наслідком ухвалення судового рішення, яким вирішується спір між ними. При цьому, таке судове рішення підлягатиме оскарженню в порядку, визначеному КАС України.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

Водночас, як зазначалося вище, норми ст.262 КАС України не передбачають проведення судового засідання та виклику учасників справи, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд також зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

При цьому, суд звертає увагу сторін на те, що згідно з частиною 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги предмет та підстави позову, обставини, якими учасники справи обґрунтовують свої вимоги та заперечення, характер спірних правовідносин, обсяг та характер доказів у справі, суд не знаходить обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом сторін та приходить до висновку, що подані клопотання представників сторін є необґрунтованими та в їх задоволенні має бути відмовлено.

Керуючись статтями 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань відповідача та представника позивача про розгляд справи за участі представників сторін, в тому числі із наданням представнику позивача дозволу на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в адміністративній справі №160/10272/23 ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби у Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування рішення - відмовити у повному обсязі.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова