Справа № 160/2309/23
Суддя: Рянська Вікторія В'ячеславівна
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 червня 2023 року Справа № 160/2309/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рянської В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження в м. Дніпрі у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «ДНІПРОМЕТИЗ» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДНІПРОМЕТИЗ» до Дніпровської митниці, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів № UA110140/2022/000057/1 від 09.08.2022;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2022/000149 від 09.08.2022.
Ухвалою від 13.02.2023 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачеві строк для усунення її недоліків.
21.02.2023 надійшла заява позивача в порядку усунення недоліків позовної заяви з доданими до заяви документами, у тому числі документом про доплату судового збору.
Ухвалою від 27.02.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи.
У відзиві, який надійшов через систему «Електронний суд», відповідач просив відмовити в задоволенні позову. Обґрунтовуючи заперечення проти позовних вимог, зазначив, що за митною декларацією № UA110140/2022/004441 від 08.08.2022 митну вартість товару визначено декларантом за ціною договору (основним методом). За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів було встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять усіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме:
- надана до митного оформлення додаткова угода № 1 від 29.07.2022 до специфікації № 4 від 07.07.2022 не засвідчена печаткою та підписом уповноваженої особи покупця;
- в інвойсі від 29.07.2022 № 4/1 зазначено ціну товару 3757,21 дол. США/т на умовах поставки DAP - Україна, Дніпро та міститься посилання на контракт і специфікацію № 4, однак згідно з наданою декларантом специфікацією № 4 від 07.07.2022 до контракту ціна товару 4303,95 дол. США/т на умовах поставки DAP - Україна, Дніпро;
- пунктом 4.2.1 контракту та специфікацією № 4 від 07.07.2022 до нього передбачено попередню ціну на товар та механізм її формування, однак не визначено економічного змісту та обґрунтування необхідності формування попередньої ціни на товар;
- контрактом і додатками до нього не визначено оплата за товар здійснюється виходячи з попередньої чи остаточної ціни, на підставі якого документа здійснюється оплата за товар, у зв`язку з чим у митного органу наявні сумніви, що митна вартість задекларованого товару базується на ціні, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар;
- пунктами 4.2.1 та 4.2.2 контракту, специфікацією № 4 від 07.07.2022 до нього, додатковою угодою № 1 від 29.07.2022 до специфікації № 4 від 07.07.2022 передбачено, що при формуванні ціни імпортованого товару застосовується ціна на цинк на Лондонській біржі металів LME Zinc «cash offer». Зазначені котирування декларантом до митного оформлення не надано, що не дало можливості здійснити контроль заявленої декларантом митної вартості товару шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 МК України;
- в інвойсі № 4/1 від 29.07.2022 зазначено реквізити CMR від 19.07.2022, однак вказаний транспортний документ декларантом до митного оформлення не надано;
- згідно з ЕМД № UA110140/2022/004441 від 08.08.2022 та CMR № 001 від 01.08.2022 вантаж надійшов транспортним засобом НОМЕР_1 /АС7966XF, тоді як у наданому до митного оформлення сертифікаті якості № 1003004-8 від 19.07.2022 зазначено номер транспортного засобу 50 М 925 RA/50 9368 AA, тому відповідач вважає, що відбулося не передбачене умовами контракту № 2312/2021 від 26.12.2021 перевантаження на шляху прямування від виробника з Узбекистану до м. Дніпро. У митного органу наявні сумніви щодо документального підтвердження та щодо включення до складу митної вартості задекларованого товару витрат на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до місця ввезення на митну територію України;
- до митного оформлення не надано документи, передбачені пунктом 3.3 контракту (копії сертифікату походження, виданого Узбекекспертизою, експортної митної декларації, розрахунок ціни продавця, комерційну пропозицію продавця).
У рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості декларанта було зобов`язано протягом 10 календарних днів надати за наявності додаткові документи. 09.08.2022 митним органом було отримано лист митного брокера ФОП ОСОБА_1 , яким повідомлено про неможливість надання додаткових документів. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, було прийнято рішення № UA110140/2022/000057/1 від 09.08.2022, яким митну вартість товару № 1 скориговано митницею за другорядним методом визначення митної вартості 2б - за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів згідно з положеннями ст. 60 МК України, яка ґрунтується на рівні митної вартості за ЕМД від 03.08.2022 № UA110090/2022/702311 на рівні 4204,82 дол. США/т. Відповідач зазначає, що посадовими особами Дніпровської митниці у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів вказано причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються. У зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів, позивачу було відмовлено в митному оформленні та видано картку відмови № UA110140/2022/000149, товар було випущено у вільний обіг за ЕМД від 09.08.2022 № UA110140/2022/004487.
Станом на час розгляду справи відповіді на відзив та заперечень до суду не надійшло. Згідно з ч. 4 ст. 159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Дослідивши матеріали справи та надані докази, проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що 23.12.2021 між Приватним акціонерним товариством «ДНІПРОМЕТИЗ» (покупцем) та компанією «Fratcom Trading (Suisse) SA», Женева, Швейцарія (продавцем) укладено контракт № 2312/2021 (далі - контракт), згідно з п.п. 1.1 якого продавець продає, а покупець купує цинк металевий у чушках з поставкою протягом 2022 року. Обсяги і строки поставок товару зазначаються у специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного контракту.
За змістом п. 2.1 якість товару має підтверджуватися сертифікатом якості виробника.
Згідно з п. 3.1 контракту поставка здійснюється автомобільним транспортом на умовах DAP-Україна, м. Дніпро, проспект Слобожанський, 20 (відповідно до Інкотермс-2010), якщо інше не передбачено специфікаціями. Датою поставки товару при поставці автомобільним транспортом є дата штемпеля митного інспектора на накладній CMR у пункті призначення, якщо інше не передбачено специфікаціями.
Відповідно до п. 3.7 контракту передбачено, що виробником (відправником) товару є АО «Алмалыкский горно-металлургический комбинат» (АГМК), Республіка Узбекистан.
Пунктом 4.1 контракту передбачено, що ціна, загальна вартість товару зазначаються у специфікаціях, доданих до цього контракту.
Згідно з п. 4.2 контракту попередня і остаточна ціна за одну тонну цинку металевого, попередня і остаточна загальна вартість цинку металевого зазначаються у специфікаціях, доданих до цього контракту і визначається за формулою, вказаною у цьому пункті.
Додатковою угодою № 2 від 07.07.2022 до контракту № 2312/2021 від 23.12.2021 викладено пункт 4.2 контракту у новій редакції, відповідно до якої попередня і остаточна ціна за одну тонну цинку металевого, попередня і остаточна загальна вартість цинку металевого зазначаються у специфікаціях, доданих до цього контракту і визначається за формулою:
4.2.1. попередня ціна і загальна вартість товару встановлюються за метричну тонну товару в доларах США і розраховується за ціною «cash offer» на цинк на Лондонській біржі металів за котирувальний період плюс премія продавця 660,00 доларів США та прийматиметься за специфікаціями. Котирувальний період середнє значення LME Zinc «cash offer» за попередній повний місяць відвантаження товару зі ст. Ахангаран/цинкового заводу АГМК;
4.2.2. остаточна ціна і загальна вартість товару встановлюється в останній робочий день місяця відвантаження за метричну тонну в доларах США і розраховується за ціною «cash offer» на цинк на Лондонській біржі металів за котирувальний період плюс премія продавця 660,00 доларів США та прийматиметься за виставленими рахунками та додатками до специфікацій. Котирувальний період середнє значення LME Zinc «cash offer» за попередній повний місяць відвантаження товару зі ст. Ахангаран/цинкового заводу АГМК.
На підтвердження заявленої митної вартості оцінюваного товару уповноваженою позивачем особою митним брокером ФОП ОСОБА_1 було подано до Дніпровської митниці разом з митною декларацією № UA110140/2022/004441 від 08.08.2022 такі документи: контракт № 2312/21 від 23.12.2021; специфікацію № 4 від 07.07.2022 до контракту № 2312/2021 від 23.12.2021; додаткову угоду № 1 від 29.07.2022 до специфікації № 4 від 07.07.2022 до контракту № 2312/2021 від 23.12.2021; договір про надання послуг митного брокера № 10/04-1 від 10.04.2014; сертифікат якості № 1003004-8 від 19.07.2022; пакувальний лист від 29.07.2022; рахунок-фактуру (інвойс) № 4/1 від 29.07.2022; декларацію про походження товару № 4/1 від 29.07.2022; прейскурант (прайс-лист) продавця товару № 75 від 29.07.2022; довідку про котирування офіційної ціни товару за липень 2022 року; авто-транспортну накладну (CMR) № 001 від 01.08.2022.
Дніпровська митниця 08.08.2022 направила повідомлення декларанту, у якому, зокрема, було зазначено про необхідність надати протягом 10 календарних днів (за наявності) додаткові документи: транспортні (перевізні) документи за маршрутом транспортування вантажу Узбекистан - Литва; договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Листом митного брокера ФОП ОСОБА_1 вих. № 1 від 08.08.2022 повідомлено митницю про неможливість надання додаткових документів.
У зв`язку із прийнятим рішенням про коригування митної вартості, Дніпровською митницею сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2022/000149 та зазначено, що позивачу необхідно подати нову митну декларацію з митною вартістю товару відповідно до рішення про коригування митної вартості товару від 09.08.2022 № UA110140/2022/000057/1.
ПрАТ «ДНІПРОМЕТИЗ» при митному оформленні товару, який ввозився на митну територію України відповідно до контракту № 2312/2021 від 23.12.2021, за електронною митною декларацією № UA110140/2022/004441 від 08.08.2022 визначило його митну вартість за основним методом - за ціною договору (контракту) 3757,21 дол. США.
Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МК України (стаття 337 МК України).
Згідно з частиною 1 статті 320 МК України орми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (стаття 51 МК України).
Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій, четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.
Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України): основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.
Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.
Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Згідно зі статтею 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів.
Оскаржуване рішення прийнято у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом.
Суд зазначає, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості.
Однак, дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.
Згідно з частиною шостою статті 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
У той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Надаючи оцінку доводам сторін, суд виходить із того, що для митного оформлення декларантом подані документи для випуску у вільний обіг товару, митна вартість визначена за ціною контракту за першим методом. Митницею скориговано митну вартість товару із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо аналогічних (подібних) товарів (ст. 60 МКУкраїни).
Також у контракті № 2312/2021 від 23.12.2021, специфікації № 4 від 07.07.2022, прайс-листі № 75 від 29.07.2022, інвойсі № 4/1 від 29.07.2022 вказано умови поставки DAP Україна, м. Дніпро, проспект Слобожанський, 20.
Згідно із міжнародними правилами інтерпретації торгових визначень у сфері зовнішньої торгівлі ІНКОТЕРМС, в редакції 2010 року, визначено умови поставки товару DAP (Delivered at Place - постачання у місці призначення).
Такі умови поставки означають, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.
Таким чином, вартість товару, імпортованого позивачем за умовами контракту № 2312/2021 від 23.12.2021, специфікації № 4 від 07.07.2022 та додаткової угоди № 1 від 29.07.2022 до специфікації № 4 від 07.07.2022, які є невід`ємними частинами контракту, вже включає у себе вартість транспортування товару. Крім того, позивач у декларації митної вартості не визначив окремо витрати на транспортування товару до місця призначення.
Відповідно до Митного кодексу України до митної вартості товарів включаються витрати на транспортування товару лише у випадку, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару.
Зазначені документи містять всю необхідну інформацію для підтвердження числових значень складових митної вартості та ціни, що була фактично сплачена за товари і методу її визначення згідно з положеннями ст. 58 Митного кодексу України.
Витребування інших документів щодо обчислення складових митної вартості товарів поза виявленим сумнівом є надмірним.
Зауваження відповідача щодо ненадання позивачем документів, передбачених пунктом 3.3 контракту: копії сертифікату походження, експортної митної декларації, розрахунку ціни продавця, комерційної пропозиції продавця, як підстави для коригування митної вартості товарів, є недостатніми за обставин цієї справи для підтвердження необґрунтованого визначення декларантом митної вартості за ціною договору.
Щодо інших тверджень митного органу, які визначені як підстави для помилковості визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, суд виходить з того, що саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Так, Верховний Суд у постанові від 23.07.2019 у справі № 1140/3242/18 вказав, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягала сплаті та була фактично сплачена за ці товари.
При цьому, такі посилання митного органу не заслуговують на увагу, оскільки визначаючи зазначені недоліки, відповідач не наводить посилань на розбіжності у числових значеннях складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари.
З матеріалів справи судом встановлено, що декларант подав усі наявні документи, які ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, які підтверджували ціну товару, що підлягала сплаті позивачем на користь продавця, тобто підтверджували митну вартість товару за ціною договору, а недоліки, на які посилається митниця, не перешкоджали визначенню митної вартості товару.
Митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору.
Відтак, підстави для незастосування першого методу визначення митної вартості судом не встановлені, наявність підстав для коригування митної вартості товару відповідачем не доведено.
Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності свого рішення. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Згідно із ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як встановлено з матеріалів справи, позивачем понесено судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви до суду в сумі 5368,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 813 від 31.01.2023 на суму 2684,00 грн та платіжним дорученням № 1367 від 20.02.2023 на суму 2684,00 грн.
Відповідно до ст. 139 КАС України понесені позивачем витрати зі сплати судового збору підлягають стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 90, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ДНІПРОМЕТИЗ» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці про коригування митної вартості товарів № UA110140/2022/000057/1 від 09.08.2022.
Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110140/2022/000149.
Стягнути з Дніпровської митниці за рахунок бюджетних асигнувань на користь Приватного акціонерного товариства «ДНІПРОМЕТИЗ» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 5368,00 грн (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Позивач: Приватне акціонерне товариство «ДНІПРОМЕТИЗ», місцезнаходження: 49000, м. Дніпро, проспект Слобожанський, буд. 20, .

Відповідач: Дніпровська митниця, місцезнаходження: 49038, м. Дніпро, вул. Ольги княгині, буд. 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371.

Повний текст рішення суду складено 21.06.2023.

Суддя В.В. Рянська