Справа № 274/3946/23
Суддя: Вдовиченко Т. М.
Дата ухвалення: 2023-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 274/3946/23
провадження № 2-а/0274/71/23
У Х В А Л А

22.06.2023 року Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Вдовиченко Т.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області старшого лейтенанта поліції Петрука Я.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,-

в с т а н о в и в :

Позивачка звернулася до суду з вищезазначеним позовом, просить скасувати постанову про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП серії БАД №805305 від 16.05.2023 року про накладення штрафу в розмірі 510 грн.

На обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що вважає оскаржувану постанову незаконною так як правил дорожнього руху не порушувала.

При вирішенні питання про відкриття провадження в справі з`ясовано, що заява не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові-для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частинами 1, 2 ст. 222 КУпАП визначено, що органи Національної поліції розглядають справи зокрема, про порушення правил дорожнього руху, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту (частини перша, друга, третя і п`ята статті 122 КУпАП). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом. Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 122 КУпАП, інспектори патрульної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені Національної поліції. Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 1ст. 122 КУпАП. Така правова позиція закріплена в постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року у справі № 724/716/16-а.

З огляду на викладене, судом роз`яснюється право позивачки визначитись з належним відповідачем та вказати передбачені п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України дані відносно нього.

Також в порушення вимог ст. 160 КАС України позивачка в позовній заяві не зазначила обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджуються вказані обставини щодо самої події, на підставі якої винесено оскаржувану постанову.

Також, відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд звертає увагу, що безумовною вимогою до усіх документів є їх чіткість та читабельність.

З копії постанови про накладення адміністративного стягнення, доданої до позову, не можливо встановити її зміст, оскільки документ є нечитабельним, що унеможливлює прийняття такого документу як доказ у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Крім іншого, суд звертає увагу позивачки, що згідно з ч.1 ст. 25 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної особи, вирішуються адміністративним судом за вибором позивача: судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або судом за місцем знаходження відповідача.

Вищевикладене є недоліками позовної заяви, які мають бути усунуті позивачкою.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160 і 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 294 КАС України, суддя,-

у х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП Бердичівського РВП ГУНП у Житомирській області старшого лейтенанта поліції Петрука Я.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

Надати позивачці строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М.Вдовиченко