Справа № 520/4750/22
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2023-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 р.Справа № 520/4750/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Токар А.В.

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Тимошенко Л.В.,

представника відповідача - Синюшко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022, головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/4750/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, у якому просив:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Харківській області від 12.05.2022 № 265 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» в частині застосування до командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.05.2022 року № 246 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліції»;

-поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з поновленням та виплатою йому всього передбаченого чинним законодавством грошового та речового забезпечення за встановленими нормами відповідно до його посади, спеціального звання та вислуги за час вимушеного прогулу з 13.05.2022 року по день поновлення на роботі, зарахувавши час вимушеного прогулу у загальний строк служби в поліції.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03 листопада 2022 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції у Харківській області від 12.05.2022 № 265 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» в частині застосування до командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.05.2022 року № 246 о/с в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліції».

Поновлено ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області з 13.05.2022 року

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 67481(шістдесят сім тисяч чотириста вісімдесят одна) грн 36 коп.

В іншій частині вимог позов залишено без задоволення.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць - у сумі 12122,40 грн допущено до негайного виконання.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 року у справі № 520/4750/22 скасувати, та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на те, що посадові особи ГУНП в Харківській області під час проведення службового розслідування та застосування до позивача дисциплінарного стягнення діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо, добросовісно, розсудливо та пропорційно, а отже обґрунтовано. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу позивача, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, його попередню поведінку, та ставлення до служби. Оскільки усі фактори, котрі мають значення для прийняття законних та обґрунтованих рішень відповідачем були додержані та враховані, висновок суду першої інстанції про протиправність оскаржуваних наказів є безпідставним.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні заперечували проти апеляційної скарги та зазначили, що рішення суду першої інстанції є правомірним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачають.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що у період з 10.08.2012 року позивач перебував на службі в органах внутрішніх справ у Головному управлінні Міністерства внутрішніх справ України в Харківській області.

07.11.2015 року позивача прийнято до служби до Головного управління Національної поліції України у Харківській області. На момент виникнення спірних правовідносин позивач проходив службу на посаді старшого лейтенант поліції, командиру взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області.

Наказом від 29.04.2022 № 576 «Про призначення та проведення службового розслідування» відносно позивача призначено та проведено службове розслідування. Підставою для його проведення послугувала доповідна записка, підписана начальником УГІ ГУНП в Харківській області, за фактом порушення службової дисципліни поліцейським БКС ГУНП в Харківській області.

В ході службового розслідування встановлено, що з 26 по 28 квітня 2022 року позивач був вихідний після добових чергувань у БКС ГУНП в Харківській області.

У вихідний день, 28.04.2022 він вжив 100 г горілки та в цей же день о 14.00, по мобільному телефону командиром роти БКС ГУНП в області капітаном поліції ОСОБА_2 , повідомлений про необхідність прибути наступного дня (29.04.2022) о 08.45 до Харківського правління ДВБ НП України для надання пояснень відносно його підлеглого працівника.

29.04.2022 ОСОБА_1 повинен був заступити на добове чергування, однак вранці прибувши в однострої, з табельною вогнепальною зброєю до БКС ГУНП в Харківській області у відповідних журналах розстановки зарядів не розписався, оскільки після повернення з підрозділу внутрішньої безпеки планував, з дозволу свого керівництва, перенести чергування на наступну добу.

29.04.2022 о 09.13 позивач прибув до підрозділу внутрішньої безпеки, де у службовому кабінеті № 13 надав пояснення.

Після чого поліцейські Харківського управління ДВБ НП України запросили його пройти до актового залу, де ОСОБА_1 на пропозицію поліцейських УГІ ГУНП в Харківській області погодився пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння.

За результатами огляду на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» (АRLJ-0466) місткість алкоголю у видихаємому повітрі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 становила 0,96 проміле, про що на принтері (ARLJ-0592) роздрукований чек-тест № 195.

По прибуттю до БКС ГУНП в Харківській області останній доповів своєму керівництву батальйону про результати проходження алкотесту на стан сп`яніння.

В цей день ОСОБА_1 на чергування не заступив, а за вказівкою керівництва БКС ГУНП в Харківській області повернувся додому. На службу заступив наступного дня - 30.04.2022.

Опитаний командир взводу № 2 роти № 2 БКС ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 пояснив, шо на час військового стану керівний склад батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області виходить на службу за графіком: три доби чергування та три доби відпочинку. Він заступає на добові чергування по охороні адмінбудівлі БКС ГУНП в Харківській області разом з командиром взводу № 3 роти № 2 БКС ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 . Останні їх чергування 23-25 квітня 2022 року, після чого їм надали відпочинок 26, 27 та 28 квітня 2022 року, а 29.04.2022 о 07.00 він зустрівся з ОСОБА_1 , який був в однострої, з табельною вогнепальною зброєю, та разом направився до БКС ГУНП в Харківській області для несення служби.

Під час слідування до місця несення служби, ОСОБА_1 повідомив, шо його викликали до Харківського управління ДВБ НП України для дачі пояснень, після чого повернеться до підрозділу для подальшого несення служби у добовому наряді.

Опитаний командир взводу № 3 роти № 1 БКС ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 пояснив, що 29.04.2022 о 08:00, він заступив на добове чергування у якості відповідального по БКС ГУНП в Харківській області та на першому поверсі адмінбудівлі підрозділу зустрів старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який знаходився в однострої та з табельною вогнепальною зброєю. Останній, відповідно до розстановки нарядів на 29.04.2022 повинен був заступити на добове чергування.

Опитаний командир роти № 2 БКС ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_2 пояснив, що до його функціональних обов`язків входить визначення часу несення служби його підлеглими - командирів взводів, які з 24.02.2022 по теперішній час несуть службу позмінно за графіком три доби чергування та три доби відпочинку.

28.04.2022 о 13.09. за вказівкою начальника БКС ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_5 він попередив командира взводу № 3 роти № 2 БКС старшого лейтенанта поліції - ОСОБА_1 , який був вихідним після добових чергувань, про обов`язкове прибуття о 09.00 29.04.2022 до Харківського управління ДВБ НП України. Старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був запланований на чергування на 29 і 30 квітня 2022 року та 01.05.2022.

29.04.2022 о 08.00 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись в однострої, з табельною вогнепальною зброєю, прибув до підрозділу для несення служби у добовому наряді по охороні адмінбудівлі БКС ГУНП в Харківській області. Приблизно о 09.00, вказаний поліцейський виїхав з підрозділу до Харківського управління ДВБ НП України, та повинен був повернутися на службу. Проте, ОСОБА_1 під час перебування у Харківському управлінні ДВБ разом поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області оглянутий на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер», та за результатами алкотесту було виявлено 0,96 проміле. Після чого, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 був не допущений до несення служби. Останній заступив на чергування 30.04.2022.

Опитаний старший оперуповноважений Харківського управління ДВБ НП України підполковник поліції ОСОБА_6 пояснив, що 29.04.2022 до вказаного підрозділу, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , прибув командир взводу № 3 роти № 2 БКС ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , якого запрошено напередодні для допиту в якості свідка за дорученням ТУ ДБР по кримінальному провадженню. Під час спілкування у службовому приміщенні у старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 виявлені ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота та почервоніння очей). З метою проведення огляду на стан сп`яніння до підрозділу внутрішньої безпеки запрошені поліцейські УГІ ГУНП в Харківській області, які запропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатору «Драгер».

Останній погодився та за результатами алкотесту у видихаємому повітрі ОСОБА_1 виявлено 0,96 проміле алкоголю. По закінченню проведення вказаного огляду ОСОБА_1 повернувся до підрозділу внутрішньої безпеки, де був допитаний в якості свідка. Після чого, останній відпущений та направився за місцем несення служби до БКС ГУНП в Харківській області.

Опитані поліцейські УГІ ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_7 та капітан поліції ОСОБА_8 пояснили, що 29.04.2022 приблизно о 09.00, до УГІ ГУНП в Харківській області надійшла інформація про те, що за адресою; вул. Євгена Котляра, 7, м. Харків, працівниками Харківського управління ДВБ НП України виявлений поліцейський БКС ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який знаходився на службі з ознаками алкогольного сп`яніння. Вони разом прибули за вказаною адресою, де під час спілкування зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , в останнього були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота та почервоніння очей). ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер», на що останній погодився. Згідно з результатом алкотесту ОСОБА_1 мав у видихаємому повітрі 0,96 проміле алкоголю.

Обставини встановлені під час проведення службового розслідування стали підставою для винесення наказу Головного управління Національної поліції у Харківській області від 12.05.2022 № 265 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області » про застосування до командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківської області ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 13.05.2022 року № 246 о/с про звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , командира взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області зі служби в поліції згідно з пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Не погоджуючись з вказаними наказами, позивач звернувся до суду за їх оскарженням та поновленням на службі в поліції.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та не доведеності відповідачем правомірності прийнятого ним рішення.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII).

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України " від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. 2, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно зі ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Пунктом 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за № 893 (надалі також - Порядок № 893) передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як передбачено частиною 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Присяга поліцейського зобов`язує вірно служити, дотримуватися законодавства, поважати права людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського. Авторитет поліції багато в чому пов`язується з авторитетом поліцейського, оцінкою його поведінки як у професійній сфері, так і поза межами його професійної (службової) діяльності. Поліцейський повинен докладати всіх зусиль, щоб, на думку розсудливої, законослухняної та поінформованої людини, його поведінка була бездоганною

Таким чином, інститут Присяги поліцейського вже сам по собі призначений забезпечити дотримання публічним службовцем - поліцейським закону як у повсякденній службовій, так і позаслужбовій (приватній) діяльності.

Судовим розглядом встановлено, що в ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

29.04.2022 поліцейськими УГІ ГУНП в Харківській області та Харківського управління ДВБ НП України в адмінбудівлі відділення поліції № 1 (з обслуговування залізничної станції) ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області був виявлений командир взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , який перебував в однострої, наслужбі та з ознаками алкогольного сп`яніння. За результатами огляду на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» (АRLJ-0466) місткість алкоголю у видихаємому повітрі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 становила 0,96 проміле, про що на принтері (ARLJ-0592) був роздрукований чек-тест № 195.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 14.03.2022 № 133/2022 передбачено продовження строку дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», який затверджено Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 годин 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року. У зв`язку з чим, Міністерство внутрішніх справ України зокрема в особі Національної поліції України, яка є його структурним підрозділом, зобов`язано запровадити та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

24.02.2022 командир взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 отримав на постійне зберігання та носіння табельну вогнепальну зброю.

Згідно з книгою нарядів БКС ГУНП в Харківській області, командир взводу № 3 роти № 2 батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 значиться серед поліцейських у розстановці нарядів підрозділу на 29.04.2022.

Колегія суддів зазначає, що під час розгляду справи судом першої інстанції було зазначено, що огляд (освідування) позивача на стан алкогольного сп`яніння здійснювався за допомогою приладу «Драгер» (Drager Alcotest 6820 ARLJ-0485), який є портативним приладом, що визначає аналіз алкоголю у видихуваному повітрі, тобто вимірює вміст парів алкоголю у повітрі, в тому числі залишкові явища попереднього сп`яніння, а не вміст алкоголю у крові. Використання газоаналізаторів, в тому числі алкотестера Drаger Alcotest 6820 врегульовано Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженого постановою КМУ № 1103 від 17.12.2008 року зі змінами та Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» (спільний наказ МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 року № 1452/735), які визначають підстави для встановлення стану сп`яніння та притягнення водія до відповідальності. Порядок огляду на стан сп`яніння поліцейських під час виконання ними службових обов`язків, не пов`язаних з керуванням транспортних засобів, регулюються Законом України від 02.07.2018 №580-VIII «Про Національну поліцію»; Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України»; Наказом МОЗ СРСР від 08.09.1988 р.№694 «Про заходи щодо подальшого вдосконалення медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю або стану сп`яніння»; Тимчасовою інструкцією про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння, затвердженою заступником Міністра охорони здоров`я СРСР № 06-14/33-14 від 01.08.1988.

Колегія суддів не погоджується з даними висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Судова колегія зазначає, що ОСОБА_1 під час перевірки на стан алкогольного сп`яніння мав право відмовитися від проходження огляду на місці або ж не погодитися з результатом огляду. В свою чергу, матеріалами службового розслідування підтверджено, що ОСОБА_1 добровільно пройшов тест за допомогою газоаналізатора «Драгер 6820» та не виявив бажання на проведення відповідного огляду в закладі охорони здоров`я. Своїм правом заперечити результати тесту не скористався та до будь-якого закладу охорони здоров`я, яким надається право проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння не звернувся.

Крім того, відповідно до наказу ГУНП в Харківській області «Про організацію роботи мобільних груп з контролю за станом дотримання дисципліни та законності в підрозділах ГУНП в Харківській області» від 10.01.2022 № 25 з метою здійснення заходів, пов`язаних із забезпеченням контролю за станом організації службової діяльності підрозділів ГУНП в Харківській області, оптимізації управлінських процесів, сприяння ефективній професійній діяльності поліцейських, запровадження ефективних елементів підтримки в забезпеченні належної організації роботи поліції, виявлення тенденцій та чинників, які негативно впливають на ефективність виконання поліцейськими покладених на них завдань і функцій, а також з метою активізації роботи щодо зміцнення службової дисципліни та попередження надзвичайних подій серед особового складу ГУНП в Харківській області булла створена постійно діюча мобільна група з контролю за станом дотримання дисципліни та законності. Під час роботи члени мобільної групи проводять заходи, направлені на профілактику, виявлення та запобігання порушення поліцейськими принципів роботи поліції, неналежного виконання ними своїх повноважень, перебування на службі в стані сп`яніння, тощо. Для виконання поставлених завдань члени мобільної груп мають право використовувати спеціальні технічні засоби Alcotest 6810 S/N ARBH-0019 та Alcotest 6820 S/N ARJL-0311 з метою виявлення працівників ГУНП в Харківській області, які під час виконання обов`язків перебувають з ознаками алкогольного сп`яніння.

Отже, пропонуючи поліцейському пройти тест на стан сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер 6820», члени мобільної групи діяли в межах наданих повноважень.

Крім того, Верховний суд України в абз.2 п.25 постанови Пленуму від 06 листопада 1992 року №6 (зі змінами і доповненнями) "Про практику розгляду судами трудових спорів" вказав, що нетверезий стан працівника або наркотичне чи токсичне сп`яніння можуть бути підтверджені як медичним висновком, так і іншими видами доказів, яким суд має дати відповідну оцінку.

Колегія суддів звертає увагу, що наведеними вище доказами, зокрема, результатом за допомогою спеціального технічного засобу «Драгер 6820», за результатами тестування якого у позивача виявлено 0,96 проміле алкоголю у видихаємому повітрі підтверджується факт перебування заявника під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння.

Також, колегія суддів звертає увагу, що позивач будучи ознайомленим і зобов`язуючись дотримуватися Правил етичної поведінки відповідно до наказу МВС України від 09.1.2016 № 1179 щодо не допускання перебування на службі у нетверезому стані, ОСОБА_1 знаходився з вогнепальною зброєю, отже своїми діями свідомо наражав на небезпеку як себе, так і інших поліцейських, громадян, адже алкогольні напої, відповідно до своїх властивостей можуть впливати на швидкість реакції при поводженні з потенційно небезпечними механізмами (вогнепальна зброя та інше).

Тому позивач, як поліцейський, повинен був дотримуватися високих стандартів розумної та законної поведінки та етичних норм, а не намагатися ухилятися від них.

В постановах Верховного Суду України від 29 вересня 2015 року у справі № 21- 1288а15 та від 20 жовтня 2015 року у справі №21-2103а15 прямо зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Колегія суддів зазначає, що дії ОСОБА_1 безумовно підривають авторитет Національної поліції України в очах громадян.

Чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довір`я когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, можна зробити висновок, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Так, Верховний Суд в постанові від 02.10.2018 у справі № 815/4463/17 зазначив, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово- дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Також, колегія суддів звертає увагу, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява № 34049/96).

Суд апеляційної інстанції наголошує, що задовольняючі позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції не взяв до уваги, що дисциплінарний проступок був вчинений в умовах запровадженого правового режиму воєнного стану і полягав як в невиконанні нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, так і в недотриманні службової дисципліни, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів поліції.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що відповідачем доведено в повному обсязі обґрунтованість прийняття спірних наказів та пропорційність обраного виду дисциплінарного стягнення вчиненому позивачем порушенню, тому спірні накази відповідача прийняті на підставі та відповідно до норм чинного законодавства, а відтак скасуванню не підлягають.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення також відсутні.

Зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24 січня 2020 року справа № 807/231/17, від 28 листопада 2019 року справа № 120/860/19а, від 04 грудня 2019 у справа № 824/355/17-а.

Аналізуючи наведені нормативно - правові акти, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги, зробив помилкові висновки.

Доводи апеляційної скарги доводять необґрунтованість висновків суду першої інстанції, тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції - скасуванню, з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.11.2022 по справі № 520/4750/22 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.А. Спаскін
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич
Повний текст постанови складено 20.06.2023 року