Справа № 320/21023/23
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2023 року № 320/21023/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко Н.Д.,

за участю секретаря судового засідання Клочко М.

представника позивача - Міщенко Н.С.,

представника відповідача - Кривошея Д.А.,

розглянувши у місті Києві у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ" до Міністерства оборони України про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ" з позовом до Міністерства оборони України у якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Міністерства оборони України щодо відхилення пропозиції ТОВ ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ, яке оформлене протоколом №2/2/8 від 16.06.2023 за процедурою закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2023 рік), що оголошена за ідентифікатором №UA-2023-05-25-013836-а;

- зобов`язати Міністерство оборони України прийняти рішення про визнання ТОВ ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ переможцем та оприлюднити намір укласти договір за процедурою закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2023 рік), що оголошена за ідентифікатором №UA-2023-05-25-013836-a.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем протиправно відхилено пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ», оскільки позивач за наявності на те законодавчо визначених обставин правомірно частково підписав конкурсні документи удосконаленим електронним підписом замість кваліфікованого електронного підпису. Також, як стверджує позивач, на виконання положень п. 12.3 Оголошення ним надано скановану довідку у довільній формі про наявність в учасника спрощеної закупівлі працівників не менше ніж 50 осіб. Крім цього, на підтвердження наданої інформації у складі пропозиції був доданий Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за останній звітний період до дати Оголошення.

Ухвалою суду від 19.06.2023 відкрито провадження у справі та призначено засідання на 20.06.2023 о 09:30 год.

Відповідач проти позову заперечував та вказав на те, що оформлене протоколом №2/2/8 від 16.06.2023 рішення про відхилення пропозиції позивача на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2023 рік є правомірним.

У судовому засіданні представник відповідача акцентував увагу суду на тому, що викладені в Оголошенні вимоги є обов`язковими до виконання. Так, відповідно до п.12.3 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 24.05.2023 №2/2/1, учасник повинен накласти кваліфікований електронний підпис чи печатку (КЕП) (крім учасників-нерезидентів): на пропозицію в цілому (якщо учасник надає в складі пропозиції хоча б один сканований документ) або на кожен електронний документ пропозиції окремо (якщо такі документи надані у формі електронного документа). Вказана вимога визначена в оголошенні чітко та є безальтернативною. Однак частина документів позивача були підписані кваліфікованим електронним підписом, а документи під назвою «Каталог» від 05.06.2023 та від 15.06.2023 - УЕП (Удосконаленимм електронним підписом).

До відзиву на позовну заяву долучено також Протоколи створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису, а саме: Протокол від 19.06.2023 13:28:03 підписувач: ОСОБА_1 , організація (установа): ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ», час підпису: 05.06.2023 17:46:51, тип підпису: Удосконалений; Протокол від 19.06.2023 19:27:37 підписувач: ОСОБА_1 , організація (установа): ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ», час підпису: 15.06.2023 23:25:54, тип підпису: Удосконалений; Протокол від 19.06.2023 19:09:39 підписувач: ОСОБА_1 , організація (установа): ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ», час підпису: 16:47:04, тип підпису: Кваліфікований.

Також представник відповідача вказав, що відповідно до даних Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску, що поданий позивачем вбачається, що облікова кількість штатних працівників у позивача становить 40 осіб, однак умовами конкурсу передбачено наявність на підприємстві не менше 50 осіб.

Крім цього відповідач зазначив, що Замовником до початку подання документів було надано позивачеві індивідуальну консультацію стосовно того, яка із колонок Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за останній звітний період є належним підтвердженням наявності на підприємстві не менше 50 осіб, оскільки така форма податкової звітності 101 - середньооблікова кількість штатних працівників за звітний період, 104 - облікова кількість штатних працівників, 105 - кількість застрахованих осіб у звітному періоді, яким нараховано заробітну плату.

Так, замовник повідомив позивача, що належним та допустимим доказом є інформація, що міститься у графі 101.

Також у судовому засіданні представник відповідача зазначив, що в реквізиті «Кількість застрахованих осіб у звітному періоді, яким нараховано заробітну плату» зазначаються всі працівники та інші особи, яким нараховано зарплату та дохід відповідно за поточний місяць, в тому числі і лікарняні, декретні тощо.

Під час розгляду справи представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити повністю з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача заперечував щодо задоволення позовних вимог та просив суд відмовити у їх задоволенні з огляду на їх необґрунтованість.

Заслухавши представників сторін, розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

25.05.2023 Міністерство оборони України оголосило спрощену процедуру закупівель: №UA-2023-05-25-013836-а на закупівлю продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2023 рік).

06.06.2023 проведено електронний аукціон та електронною системою закупівель визначено найбільш економічно вигідні пропозиції.

У спрощеній закупівлі подано пропозиції ТОВ "ТРЕЙД ЛАЙНС РІТЕЙЛ", ТОВ "АТОМСЕРВІС", ТОВ "ТОРГОВА КОМПАНІЯ "АГРОПРОДПРОМ-СЕРВІС", ТОВ ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ».

Відповідно до протоколу №2/2/8 від 16.06.2023 пропозицію позивача було відхилено з двох причин, зокрема, за результатами розгляду та обговорення Комісією Міністерства оборони України з питань оборонних закупівель за напрямком тилового забезпечення наданих пропозицій та сканованих документів розміщених в електронному вигляді на електронних майданчиках на предмет їх відповідності вимогам оголошення про проведення спрощеної закупівлі, відповідності учасника ТОВ "ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ" кваліфікаційним та іншим вимогам замовника зроблено висновок: що ТОВ "ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ" у складі пропозиції надано документи в електронному вигляді, що були визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, проте:

1) станом на кінцеву дату подання пропозицій документи учасника підписані УЕП, а не КЕП;

2) відповідно до податкового розрахунку сум доходів, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 кв. 2023 року середньооблікова кількість штатних працівників за звітний період складає за січень - 9 осіб, за лютий - 34 особи, за березень - 42 особи., що не відповідає умовам Оголошення.

Вважаючи вказане рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель визначено Законом України «Про оборонні закупівлі» від 17.07.2020 № 808-ІХ. Закупівля товарів, робіт і послуг здійснюється державними замовниками відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Приписами статті 3 Закону України «Про оборонні закупівлі» обумовлено, що оборонні закупівлі здійснюються на основі таких принципів: своєчасність та відповідність прийнятим рішенням щодо захисту національних інтересів України, забезпечення потреб безпеки і оборони; послідовність прийняття та виконання рішень щодо розроблення, закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, систематичність їх виконання; конкурентність; ефективність використання коштів, результативність; відкритість та прозорість (крім відомостей, що становлять державну таємницю і розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці); запобігання корупції, зловживанням та дискримінації; цілісність, узгодженість, системність планування та фінансування оборонних закупівель, урахування пріоритетів і обмежень, встановлених державними програмами у сферах національної безпеки і оборони.

Відповідно до приписів частин першої-третьої статті 30 Закону України «Про оборонні закупівлі» особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених цієї статтею.

Оборонні закупівлі (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) під час дії правового режиму воєнного стану здійснюються з дотриманням, таких вимог:

1) державні замовники протягом одного робочого дня до дати розміщення оголошення про закупівлю надсилають таке оголошення для оприлюднення адміністратором електронної системи закупівель на веб-порталі уповноваженого органу з питань закупівель та/або в електронній системі закупівель.

Перелік інформації, яка включається до оголошення, визначається Кабінетом Міністрів України;

2) порядок встановлення граничної ціни на продукти харчування, що закуповуються державними замовниками (службами державних замовників, військовими частинами), а також підстави внесення змін до істотних умов договору про закупівлю продуктів харчування, укладеного без використання електронної системи закупівель, визначаються Кабінетом Міністрів України;

3) у разі здійснення державним замовником (службою державного замовника, військовою частиною) закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та/або послуг з організації харчування військових частин договір про закупівлю повинен містити інформацію щодо: назви предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів), ціни за одиницю кожної номенклатурної позиції товару (із зазначенням одиниці виміру щодо товарів), калькуляції ціни послуг із зазначенням вартості всіх складових вказаних послуг, включаючи калькуляцію ціни вартості та кількості окремих послуг.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про оборонні закупівлі», абзацу сьомого підпункту 1 пункту 3 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 24 лютого 2023 р. № 2958-IX «Про внесення змін до Закону України «Про оборонні закупівлі» щодо запровадження прозорості в оборонних закупівлях (крім відомостей про закупівлі товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю) із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні» Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11.11.2022 № 1275 «Деякі питання здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», пунктом 1 якої Затверджено: Особливості здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану; Порядок визначення предмета закупівлі під час здійснення закупівель продуктів харчування, послуг із забезпечення комплектами продуктів харчування, послуг щодо забезпечення харчуванням та послуг з організації харчування для особового складу Збройних Сил.

Згідно із пунктом 1, 2, 4 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення оборонних закупівель для державних замовників у сфері оборони, служб державного замовника, а також військових частин, організацій (установ, закладів), що уповноважуються рішенням державного замовника у сфері оборони на здійснення закупівель та укладення державних контрактів (договорів), із забезпеченням захищеності державних замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану.

Державні замовники здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг у період дії правового режиму воєнного стану відповідно до цих Особливостей.

Приписами абзацу четвертого пункту 8 Особливостей здійснення оборонних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану обумовлено, що придбання державними замовниками товарів, робіт і послуг (крім закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення, що становлять державну таємницю, а також закупівлі озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин та послуг із розроблення, ремонту, модернізації озброєння, військової і спеціальної техніки, боєприпасів та їх складових частин) може здійснюватися в порядку проведення спрощених закупівель, визначених Законом України Про публічні закупівлі, в електронній системі закупівель.

Відповідно до визначення наданого у статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі»:

електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами;

переможець спрощеної закупівлі - учасник, пропозиція якого відповідає всім умовам, що визначені в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, вимогам до предмета закупівлі і визнана найбільш економічно вигідною та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

Суд зауважує, що частиною першою, другою статті 24 Закону України «Про оборонні закупівлі» обумовлено, що спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель - це процедура, що застосовується державним замовником під час дії особливого періоду в Україні або у період введення надзвичайного стану, або у період проведення антитерористичної операції, або у період здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, у разі якщо відомості про закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони не становлять державної таємниці.

Спрощені торги із застосуванням електронної системи закупівель здійснюються у порядку, передбаченому для проведення відкритих торгів Законом України «Про публічні закупівлі», з урахуванням особливостей, встановлених статтею 23 та розділами I, цього Закону.

З наведеного вбачається, що Закон України «Про оборонні закупівлі» визначає загальні правові засади планування, порядок формування обсягів та особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг оборонного призначення для забезпечення потреб сектору безпеки і оборони, а також інших товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб безпеки і оборони, а також порядок здійснення державного і демократичного цивільного контролю у сфері оборонних закупівель, а Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Статтею 14 Закону України «Про публічні закупівлі» визначені умови здійснення спрощених закупівель.

Так, спрощена закупівля складається з таких послідовних етапів: 1) оприлюднення оголошення про проведення спрощеної закупівлі; 2) уточнення інформації, зазначеної замовником в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі; 3) подання пропозицій учасниками; 4) проведення електронного аукціону відповідно до статті 30 цього Закону; 5) розгляд на відповідність умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі та вимогам до предмета закупівлі, пропозиції учасника; 6) визначення переможця спрощеної закупівлі та укладення договору про закупівлю; 7) розміщення звіту про результати проведення закупівлі відповідно до статті 19 цього Закону.

Відповідно до пункту 13 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє пропозицію в разі, якщо, зокрема: 1) пропозиція учасника не відповідає умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі; 2) учасник не надав забезпечення пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Як встановлено судом, умовами п. 12.3 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі продуктів харчування та сушених продуктів різних (15890000-3) (продукти харчування (комплект продуктів харчування за Каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2023 рік) передбачено, що Учасник повинен накласти кваліфікований електронний підпис чи печатку (КЕП) (крім учасників-нерезидентів): на пропозицію в цілому (якщо учасник надає в складі пропозиції хоча б один сканований документ) або на кожен електронний документ пропозиції окремо (якщо такі документи надані у формі електронного документа).

Якщо пропозиція містить скановані документи і документи в електронній формі, то учасник повинен накласти КЕП на пропозицію в цілому та на кожний електронний документ окремо.

Під час перевірки КЕП повинні відображатися прізвище та ініціали особи, уповноваженої на підписання пропозиції (власника ключа). У випадку відсутності даної інформації, пропозицію такого учасника буде відхилено.

Сторонами не заперечується та обставина, що в цілому пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ була підписана кваліфікованим електронним підписом, водночас додатки Каталог від 05.06.2023 та від 15.06.2023, що подані додатково, були підписані з використанням удосконаленого електронного підпису.

З наведеного вбачається, що у позивача наявні два електронні підписи, а саме: удосконалений та кваліфікований.

Під час розгляду справи позивачем не надано жодних пояснень щодо неможливості використання позивачем кваліфікованого електронного підпису під час подання ним додаткових документів.

Суд зазначає, що посилання позивача на постанову Кабінету Міністрів України від 17.03.2022 №300 (далі - Постанова №300), якою визначається, що на період воєнного стану на території України та протягом шести місяців з дня його припинення чи скасування дозволяється використання електронних підписів чи печаток, що базуються на сертифікатах відкритого ключа, виданих кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг без відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки, користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім вчинення в електронній формі правочинів, що підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації у випадках, установлених законом, та випадках, пов`язаних з високим ризиком для інформаційної безпеки, що визначається власниками відповідних інформаційних та інформаційно-комунікаційних систем з урахуванням обмежень, установлених абзацом другим частини другої статі 17 Закону України "Про електронні довірчі послуги" спростовується ч. 3 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі», якою визначено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" про що зазначено у п. 12.3. Оголошення.

Доказів оскарження, скасування чи визнання дискримінаційними в цілому або окремих положень Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 24.05.2023 № 2/2/1, зокрема п. 12.3 в частині накладення КЕП, матеріали справи не містять.

Водночас, як вже було зазначено судом саме у Оголошенні визначаються умови закупівлі та вимоги щодо пропозицій, які є обов`язковими для виконання сторонами публічних закупівель.

Відтак суд констатує, що за умови наявності у позивача кваліфікованого електронного підпису (КЕП), останнім для підписання додаткових до пропозиції документів було використано удосконалений електронний підпис (УЕП), що є порушенням вимог пункту 12.3 Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 24.05.2023 № 2/2/1.

Вказане в сукупності свідчить про те, що позивачем не було дотримано вимог Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 24.05.2023 № 2/2/1, що відповідно до пункту 1 частини 13 статті 14 Закону України «Про публічні закупівлі» є самостійною підставою для відхилення такої пропозиції та свідчить про правомірність рішення відповідача.

Суд також зазначає, що такий недолік, як підписання документів невірним способом (УЕП, а не КЕП) не є формальним, оскільки Законом України "Про електронні довірчі послуги", який визначає правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації, встановлено, що кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа (п.23, ч.1, ст.1). В той же час законом визначено, що удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

Тобто УЕП (удосконалений електронний підпис) удосконалена форма електронного підпису, призначена для використання пересічними громадянами для зручності та мобільності останніх. Зберігається на звичайних USB-накопичувачах або на файлових носіях. КЕП (кваліфікований електронний підпис) же передбачає найвищий рівень безпеки даних. Зберігається лише на захищених носіях - токенах. Тобто це різні підписи які мають різний рівень захисту.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Враховуючи викладене суд вважає, що невиконання позивачем вимог щодо оформлення та подання документів, як то передбачено приписами чинного Оголошення про проведення спрощеної закупівлі, затвердженого Протоколом засідання Колегіального органу Міністерства оборони України від 24.05.2023 № 2/2/1 є самостійною та достатньою підставою для прийняття рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у зв`язку з чим, суд не надає оцінки іншим доводам позивача на підтвердження заявлених позовних вимог.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Тобто, обов`язок доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень одночасно покладено на усіх учасників процесу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідачем доведено належними та допустимими доказами правомірність прийнятого рішення.

Водночас докази, подані позивачем, не підтверджують обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог, та були спростовані відповідачем.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим, а відтак таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

рішення виготовлене у повному обсязі та підписане 21.06.2023

Суддя Панченко Н.Д.