Справа № 160/1851/23
Суддя: Семененко Я.В.
Дата ухвалення: 2023-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 червня 2023 року м. Дніпросправа № 160/1851/23

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Семененка Я.В. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Добродняк І.Ю.,

за участю секретаря судового засіданні Поспєлової А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року (суддя Ніколайчук С.В.) по справі №160/1851/23 за позовом Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати Висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 25.01.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-09-018423-с.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказував на протиправність висновку відповідача про результати моніторингу закупівлі, оскільки захід державного контролю (моніторинг закупівлі) проведено з порушенням вимог Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», в частині визначеної територіальності здійснення таких заходів, а висновки, які покладені в його основу про виявлені порушення законодавства у сфері закупівлі, не відповідають дійсності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

За наслідками розгляду справи судом першої інстанції встановлено, що оскаржуваний висновок складено відповідачем з огляду на його позицію про встановлення порушень позивачем положень ч.3 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме неправомірний поділ предмета закупівлі на частини та уникнення застосування Закону, в частині обов`язкового додаткового оприлюднення оголошення про проведення закупівлі англійською мовою.

Суд першої інстанції погодився з такою позицією органу державного контролю та зазначив те, що оскільки встановлені під час моніторингу закупівлі обставини свідчили про те, що очікувана вартість закупівлі перевищувала суму, еквівалентну 133 тисячі євро, то замовник був зобов`язаний дотримуватися вимог, передбачених ч.3 ст.10 Закону.

Також судом зроблено висновок про дотримання відповідачем процедури проведення заходу державного контролю та обґрунтованості оскаржуваного Висновку, в частині визначеного способу усунення виявлених порушень.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права, неповне з`ясування

обставин справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про задоволення позову. Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач посилається на те, що судом першої інстанції надано неналежну оцінку підставам для проведення заходу державного контролю у спірному випадку. За позицією позивача відповідач, ураховуючи приписи ч.1 ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», не мав повноважень здійснювати моніторинг закупівлі, яка відбувалася за межами його територіальної юрисдикції. Щодо виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, позивач вказував на те, що судом першої інстанції зроблено безпідставний висновок про поділ предмету закупівлі. З цього приводу позивач зазначав, що оприлюднені оголошення про проведення конкурентних процедур закупівлі, які хоча і стосуються одного і того ж предмету закупівлі - організація харчування в навчальних закладах, є різними закупівлями, оскільки стосуються організації харчування різних навчальних закладів, які мають різні бюджети та умови для здійснення харчування дітей. При цьому, навчальні заклади є окремими юридичними особами зі своїми бюджетами, які формуються як за рахунок коштів місцевого бюджету так і батьківської оплати (спеціального фонду надходжень). За позицією позивача взяття на себе здійснення повноважень уповноваженого органу щодо закупівлі харчування дітей для декількох окремих юридичних осіб з власними кошторисами не може свідчити про штучність поділу предмета закупівлі, оскільки закупівля послуг та подальше фінансування здійснюється винятково для потреб дітей конкретного закладу - окремої юридичної особи. Також, за позицією позивача, оскаржуваний Висновок не відповідає критеріям визначеності та чіткості, оскільки у висновку не визначений спосіб (конкретний захід), який підконтрольному суб`єкту слід вжити для усунення порушень.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін з огляду на його законність та обґрунтованість.

Перевіривши, в межах доводів апеляційної скарги, законність та обґрунтованість судового рішення, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Встановлені судом першої інстанції обставини справи, які не заперечуються сторонами, свідчать про те, що у період з 05.01.2023 по 25.01.2023 Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області провело моніторинг процедури закупівлі UA-2021-12-09-018423-с, найменування замовника: Департамент гуманітарної політики Дніпровської міської ради, предмет закупівлі: послуги з харчування для закладів загальної середньої освіти м. Дніпра ДК 021:2015:55320000-9, Послуги з організації харчування, 1415678,4 UAH, 55320000-9, ДК021, 32640 штуки», за результатами якого складено та оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-12-09-018423-с від 25.01.2023.

Відповідно до констатуючої частини оскаржуваного висновку контролюючий орган в ході проведення моніторингу встановив, що «замовником за ДК 021:2015:55320000-9 Послуги з організації харчування крім оголошення про проведення відкритих торгів за номером ID: UA-2021-12-9-018423-с очікуваною вартістю 1415678,40 грн. оголошено ще 115 закупівель за процедурою «відкриті торги» на придбання послуги з організації харчування за цим же кодом. Загальною очікуваною вартістю 150935597,40 грн. Отже з урахуванням процедури відкритих торгів, що є предметом моніторингу замовником 09.12.2021 оголошено закупівлю послуг з організації харчування за кодом ДК 021:2015:55320000-9 послуги з організації харчування, загальною очікуваною вартістю 152351275,80 грн. …

Згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів за номером ID: UA-2021-12-9-018423-с (09.12.2021) курс євро становив 30,7698 гривень. Тобто загальна очікувана вартість закупівель за кодом ДК 021:2015:55320000-9 послуги з організації харчування станом на 09.12.2021 перевищувала суму 4092383,40 грн., еквівалентну для закупівлі товарів та послуг 133 тисячам євро.

Враховуючи викладене, в порушення вимог абзацу другого частини десятої статті 3 Закону замовник здійснив поділ предмета закупівлі на частини з метою уникнення застосування положень частини третьої статті 10 цього Закону та оголосив процедуру відкритих торгів за предметом ID: UA-2021-12-9-018423-с, без застосування положень частини третьої статті 10 цього Закону. В порушення вимог частини третьої статті 10 Закону та пункту 8 Порядку №1082 замовник додатково не оприлюднив в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів англійською мовою».

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель та з огляду на відсутність механізму їх усунення, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо) та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Вказаний Висновок, як рішення органу державного фінансового контролю, оскаржено позивачем у судовому порядку.

За наслідками перегляду справи суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Щодо виявлених заходом державного контролю порушень, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Щодо правових підстав проведення заходу державного контролю Північним офісом Держаудитслужби стосовно процедури закупівлі, яка відбувалася в м.Дніпрі.

Відповідно до ч.1 ст.5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі». Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 (далі - Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Отже, Державна аудиторська служба України як безпосередньо так і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

Наказом Держаудитслужби від 27.08.2020 №242 «Про внесення змін до положень про офіси Держаудитслужби», п.1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, Положення про Південний офіс Держаудитслужби, Положення про Північний офіс Держаудитслужби, Положення про Північно-Східний офіс Держаудитслужби, Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затверджених наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23, доповнено абзацом такого змісту: «На території інших адміністративно-територіальних одиниць Офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників».

У спірному випадку встановлено, що захід державного контролю - моніторинг процедури закупівлі проведено Північним офісом Держаудитслужби на виконання Доручення Держаудитслужби України № 003100-18/6851-2022 від 05.09.2022 року, яким, зокрема, доручено провести моніторинг процедури публічної закупівлі ID: UA-2021-12-09-018423-с.

Отже, підстав стверджувати про те, що моніторинг закупівлі проведено органом державного контролю поза межами його територіальної юрисдикції без достатніх для цього підстав, у суду не існує.

Відносно законодавчо визначених підстав для призначення заходу державного контролю слід зазначити те, що у відповідності із ч.2 ст.8 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав, зокрема, виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

У спірному випадку встановлено, що підставою для моніторингу процедури закупівлі став факт виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, що передбачено пунктом 4 частини другої статті 8 Закону № 922-VIII як одну з підстав прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.

Таким чином, у спірному випадку у відповідача були наявні правові підстави для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Щодо виявлених органом фінансового контролю порушень під час моніторингу закупівлі.

Частиною 10 статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що забороняється придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та укладення договорів про закупівлю, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом.

Замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів/спрощених закупівель або застосування цього Закону, зокрема положень частини третьої статті 10 цього Закону.

Згідно із ч.3 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель у строки, встановлені у частині першій цієї статті, обов`язково додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну:

для товарів і послуг - 133 тисячам євро;

для робіт - 5 150 тисячам євро.

Курс євро визначається згідно з офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату оприлюднення в електронній системі закупівель оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі.

Отже, вказані норми права свідчать по-перше: про заборону поділу предмету закупівлі; по-друге: про обов`язок замовника додатково оприлюднити в електронній системі закупівель» оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, еквівалентну: для товарів і послуг - 133 тисячам євро.

Відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону №922 предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Пунктом 31 частини першої статті 1 Закону №922 визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Вимоги до тендерної документації встановлено у статті 22 Закону №922.

Так, відповідно до вказаної статті у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами.

У спірному випадку згідно Тендерної документації по процедурі відкриті торги на закупівлю послуг: Нова редакція «ДК 021:2015:55320000-9 Послуги з організації харчування (послуги з харчування для закладів дошкільної освіти м.Дніпра ДК 021:2015:55320000-9 Послуги з організації харчування). Предмет закупівлі: ДК 021:2015:55320000-9 Послуги з організації харчування (послуги з харчування для закладів дошкільної освіти м.Дніпра ДК 021:2015:55320000-9 Послуги з організації харчування). У п.4.3 Тендерної документації зазначено, що місцем надання послуг є: 49018, Україна, Дніпропетровська область, м.Дніпро, КЗО «СЗШ №132» ДМР, провулок Парусний, будинок 14. Кількість послуги відповідно до Додатку 1 тендерної документації - 32640 шт/дітоднів.

Таким чином, предметом закупівлі, згідно тендерної документації, є послуги з організації харчування.

В той же час, за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що згідно інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, крім оголошення про проведення відкритих торгів за номером ID: UA-2021-12-09-018423-с Замовник оприлюднив на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель ще 115 оголошень про проведення відкритих торгів за предметом закупівлі за кодом Національного класифікатора України ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник" ДК 021:2015: 55320000-9 - Послуги з організації харчування загальною очікуваною вартістю 152351275,8 гривень.

З огляду на предмет закупівлі про процедурі відкриті торги, що передбачений тендерною документацією, та враховуючи оприлюднені чотири оголошення про проведення відкритих торгів, в яких визначено аналогічні предмети закупівлі - послуги з організації харчування для закладів загальної освіти, органом державного контролю зроблено висновок про поділ предмету закупівлі, що передбачений тендерною документацією.

Заперечуючи такі висновки відповідача, позивач у позові вказував на те, що оприлюднені оголошення про проведення торгів, які хоча і стосуються одного і того ж предмету закупівлі - організація харчування в навчальних закладах, є різними закупівлями, оскільки стосуються організації харчування різних навчальних закладів (різних юридичних осіб), які мають різні бюджети та умови для здійснення харчування дітей.

З цих підстав позивач вказував на те, що оскільки оголошення про проведення відкритих торгів стосувалися різних закупівель, то відсутні підстави стверджувати і про поділ предмету закупівлі.

З такими аргументами позивача суд апеляційної інстанції не може погодитися оскільки предметом закупівлі, згідно тендерної документації, є закупівля послуг з організації харчування (послуги з харчування для закладів загальної освіти м. Дніпра). Тобто, оголошення про проведення торгів стосувалися одного предмету закупівлі.

При цьому, слід звернути увагу на те, що неможливість проведення торгів в межах одного предмету закупівлі (в тому числі у зв`язку із різними адресами юридичних осіб, обсягами та умовами закупівлі тощо) не визначається законодавством як можливість здійснення поділу предмету закупівлі.

В той же час, законодавством передбачена можливість замовника визначати окремі частини предмета закупівлі (лоти).

Так, пунктом 5 Розділу І Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки та сільського господарства України від 15.04.2020 №708, передбачено, що замовник може визначити окремі частини предмета закупівлі (лоти) за показниками четвертої-восьмої цифр Єдиного закупівельного словника, обсягом, номенклатурою, місцем поставки товарів, виконання робіт або надання послуг. Тобто, в межах єдиної процедури закупівлі може бути декілька лотів, але у спірному випадку законодавчо визначеною можливістю позивач не скористався.

Отже, ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції щодо обґрунтованості позиціє органу державного контролю про поділ позивачем предмету закупівлі, внаслідок чого останнім не було дотримано вимог ч.3 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі».

Таким чином, встановлені обставини справи, в своїй сукупності, свідчать про обґрунтованість позиції відповідача щодо встановлення порушень законодавства у сфері закупівлі під час моніторингу закупівлі процедури відкритих торгів здійсненої Департаментом гуманітарної політики Дніпровської міської ради за предметом послуг «Послуги з харчування для закладів загальної середньої освіти м. Дніпра ДК 021:2015: 55320000-9 Послуги з організації харчування».

Щодо висновків суду першої інстанції про невідповідність оскаржуваного Висновку вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», в частині невизначеності способу усунення виявлених порушень.

Так, суд першої інстанції виходив з того, що спірний Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки цим висновком на позивача, як підконтрольну установу, покладено певні обов`язки.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд першої інстанції, врахувавши положення Закону України «Про публічні закупівлі», зазначив, що у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

З вказаними висновками суду першої інстанції суд апеляційної інстанції погоджуються.

В той же час, суд апеляційної інстанції не може погодитися з висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок не відповідає критеріям визначеності та чіткості, оскільки у висновку не визначений спосіб (конкретний захід), який підконтрольному суб`єкту слід вжити для усунення порушень.

Так, частиною дев`ятнадцятою статті 8 Закону про закупівлі встановлено, що форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання даної норми наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/35241) (далі - Порядок № 552) затверджено форму висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

У пункті 3 розділу III Порядку № 552 визначено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Таким чином, зазначення у Висновку зобов`язання щодо усунення порушення, у разі його виявлення, є обов`язком, а не правом органу державного фінансового контролю, незважаючи на те, чи є таке порушення суттєвим.

В той же час, чинним законодавством, яке регулює діяльність органів державного фінансового контролю, не визначено яке саме зобов`язання має міститись у висновках про результати проведення моніторингу процедур закупівель.

Верховний Суд неодноразово наголошував, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Така правова позиція неодноразово була висловлена Верховнім Судом, зокрема, у постановах від 5 березня 2020 року у справі №640/467/19, від 23 квітня 2020 року у справі №160/5735/19, від 11 червня 2020року в справі №160/6502/19, від 26 листопада 2020 року у справі №160/11367/19, на деякі з яких також здійснює покликання і скаржник.

Проте, фактичні обставини у вказаних справах не відповідають фактичним обставинам цієї справи, оскільки у згадуваних вище справах висновки Держаудитслужби за результатами моніторингу публічної закупівлі містили або вказівку контролюючого органу «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень», або взагалі такої не містили. Тобто, відповідний підрозділ Держаудитслужби жодним чином не конкретизував спосіб, у який має бути на його думку усунуто виявлені в ході перевірки порушення.

У спірному випадку відповідач в оскаржуваному висновку зобов 'язав Департамент здійснити заходи зокрема, у спосіб: здійснення заходів направлених на недопущення встановлених порушень у подальшому (шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань тощо).

Тобто, у спірному Висновку орган державного контролю визначив спосіб усунення виявлених порушень, які в даній конкретній ситуації (враховуючи завершення процедури торгів, визначення переможця, укладення Договору з ТОВ «Контракт продрезерв 5») відповідали завданню здійснення державного фінансового контролю та були направленні на усунення порушень та причин, які призвели до таких порушень.

При цьому, суд апеляційної інстанції приймає до уваги і позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 02.06.2022 (справу №160/2951/20), суть якої полягає в тому, що у разі якщо у вимозі не зазначено конкретного способу її виконання (що за позицією позивача мало місце у спірному випадку), то вказана обставина не позбавляє підконтрольного об`єкта звернутися до контролюючого органу з метою отримання певних роз`яснень.

Підсумовуючи викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що оскаржуваний висновок відповідає критеріям визначеності та чіткості, що свідчить про його обґрунтованість.

Ураховуючи викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду не існує.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.1 ст.315, ст.ст.316, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту гуманітарної політики Дніпровської міської ради залишити без задоволення, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року по справі №160/1851/23 - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена касаційному порядку у випадках та строки, які визначені ст.ст.328, 329 КАС України.

Вступну та резолютивну частини проголошено 20.06.2023

Повний текст судового рішення складено 21.06.2023

Головуючий - суддя Я.В. Семененко

суддя Н.А. Бишевська

суддя І.Ю. Добродняк