Справа № 380/10273/23
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань закриття провадження у справі

19 червня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Гулкевич І.З., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) питання про закриття провадження у справі за позовом державного підприємства Львіввугілля до Головного управління ДПС у Львівській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в:

Державне підприємство Львіввугілля звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області. Позивач просить суд:

визнати дії Головного управління ДПС у Львівській області щодо проведення опису в податкову заставу майна платника податків, вказаного в Акті опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022;

виключити із Акту опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022 майно, а саме: провідник безшовний трубчастий, введено в експлуатацію в червні 2020 року, інвентарні номери №34816, №34867-34914, кількість сорок дев`ять, 1745925 грн, лебідка ЛВ-25, введено в експлуатацію в вересні 2020 року, інвентарний №192076, один, 366643 грн; пускач ПВІТ-125-МВ-3, введено в експлуатацію в жовтні 2020 року, інвентарний №192077, один, 78764 грн; пускач ПВІТ-125-МВ-3, введено в експлуатацію в жовтні 2020 року, інвентарний №192078, один, 78764 грн;

зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області вчинити дії щодо виключення з Державного реєстру обтяжень рухомого майна публічне обтяження №3003154 зареєстроване згідно Актом опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022.

Позовні вимоги ґрунтуються на твердженнях позивача про: - порушення відповідачем процедури проведення опису майна (без попереднього повідомлення та участі представника позивача); - здійснення опису майна під час дії воєнного стану.

Ухвалою суду від 16.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідач, ГУ ДПС у Львівській області, позову не визнає, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечення ґрунтуються на твердженні про те, що позивач є боржником по сплаті податків та зборів до бюджету, рішення про опис його майна в податкову заставу прийняте ще в 2011 році, проте з того часу податковий борг не погашено. ДП Львіввугілля перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Львівській області як платник податків за неосновним місцем обліку. Позивач не навів обставин, передбачених ст. 93 ПК України як підстава для звільнення його майна з податкової застави, тому його позов є передчасним та безпідставним.

ГУ ДПС у Львівській області також подало клопотання про закриття провадження у справі в частині позовних вимог щодо скасування акту опису майна та протиправних дій щодо опису майна в податкову заставу, з огляду на те, що юрисдикція адміністративних судів не поширюється на вирішення спорів щодо акт про опис майна та дії по його складенню не підлягають оскарженню до суду, що підтверджується усталеною практикою касаційного суду.

Розглянувши клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог, суд дійшов наступних висновків.

Пунктами 88.1, 88.2 статті 88 ПК України передбачено, що з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених цим Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Право податкової застави виникає згідно з цим Кодексом та не потребує письмового оформлення.

За приписами пункту 89.1 статті 89 ПК України право податкової застави виникає: у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку; у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

Згідно з пунктом 89.2 вказаної статті, з урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі збільшення суми податкового боргу складається акт опису до суми, відповідної сумі податкового боргу платника податків, у порядку, передбаченому цією статтею.

Пунктом 89.3 статті 89 ПК України передбачено, що майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

Відповідно до пункту 89.8 статті 89 ПК України контролюючий орган зобов`язаний безоплатно зареєструвати податкову заставу у відповідному державному реєстрі.

Згідно приписів пункту 91.3 статті 91 вказаного Кодексу податковий керуючий описує майно платника податків, що має податковий борг, в податкову заставу, проводить опис майна, на яке поширюється право податкової застави, для його продажу у випадках, передбачених цим Кодексом.

Умови припинення податкової застави визначені статтею 93 ПК України.

Так, відповідно до пункту 93.1 вказаної статті майно платника податків звільняється з податкової застави з дня: отримання контролюючим органом підтвердження повного погашення суми податкового боргу в установленому законодавством порядку; визнання податкового боргу безнадійним; набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства; отримання платником податків рішення відповідного органу про визнання протиправними та/або скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання або його частини (пені та штрафних санкцій) внаслідок проведення процедури адміністративного або судового оскарження.

За приписами пункту 93.2 ПК України, підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених підпунктами 93.1.1 - 93.1.5 пункту 93.1 цієї статті.

З аналізу норм чинного законодавства вбачається, що право податкової застави виникає в силу закону та не потребує письмового оформлення, опис майна проводиться на підставі рішення контролюючого органу, а акт опису майна лише фіксує певний перелік майна.

При цьому, підставою для звільнення майна з податкової застави є відповідний документ, що засвідчує закінчення подій, наявність яких зумовили виникнення права податкової застави.

Частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна із сторін здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна із сторін є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно приписів частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Рішення суб`єкта владних повноважень у контексті положень КАС України необхідно розуміти як нормативно-правові акти, так і правові акти індивідуальної дії.

Нормативно-правовий акт акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Тобто, обов`язковою ознакою нормативно-правового акта чи правового акта індивідуальної дії, а також відповідних дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є створення ними юридичних наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Судом встановлено, що позивачем оскаржується акт опису майна від 19 серпня 2022року №306/13-01-13-05-14.

Разом з тим, суд зазначає, що акт опису майна лише фіксує певний перелік майна та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій. Складання акту опису, по суті полягає у викладенні/відображенні на паперовому носії певної інформації, що є фактично технічним процесом створення документа та завершальною стадією виконання організаційно-технічних дій по завершенню створення документу.

Враховуючи викладене суд вказує, що акт опису майна не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, оскільки він лише фіксує відповідні обставини, на підставі зазначеного акту не створюються відповідні правовідносини та не порушуються права позивача. Отже, такий акт не підлягає оскарженню в порядку адміністративного судочинства та оскарження такого акту не підпадає під судову юрисдикцію взагалі.

Згідно правових висновків Верховного суду в постанові від 17 листопада 2022 року у справі №826/5581/16: Платниками податків до суду можуть бути оскаржені рішення, дії, бездіяльність суб`єктів владних повноважень, які порушують права, свободи та інтереси. Задоволенню в адміністративному судочинстві підлягають лише ті позовні вимоги, які відновлюють фактично порушені права, свободи та інтереси особи у сфері публічно-правових відносин. Як зазначено Верховним Судом у постановах від 12.11.2019, 13.02.2020, 13.05.2020, 20.08.2020 (справи №№ 826/22115/15, 560/495/19, 826/7273/18, 808/2726/16 відповідно) акт опису та дії по його складенню не підлягають оскарженню в порядку адміністративного судочинства та оскарження такого акту не підпадає під судову юрисдикцію взагалі. Належним способом захисту може бути визначено зобов`язання контролюючого органу виключити з державного реєстру відповідний запис щодо встановлення обтяження згідно з актом опису майна у податкову заставу. .

З огляду на такий підхід касаційного суду до правозастосування, що є усталеним, слід закрити провадження у справі в частині позовних вимог щодо визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Львівській області по проведенню опису в податкову заставу майна платника податків, вказаного в акті опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022, а також виключення із цього акту опису майно. При цьому суд враховує висновок касаційного суду про те, що належним способом захисту прав позивача може бути визначено зобов`язання контролюючого органу виключити з державного реєстру відповідний запис щодо встановлення обтяження згідно з актом опису майна у податкову заставу (в цій справі - позовна вимога №3), а обставини щодо дотримання відповідачем процедури опису конкретного майна в податкову заставу входять в предмет доказування у спорі щодо виключення запису про встановлення обтяження на підставі такого акту опису.

На підставі викладеного, керуючись статтями 238, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Задовольнити клопотання представника відповідача та закрити провадження у справі №380/10273/23 в частині позовних визнати дії Головного управління ДПС у Львівській області щодо проведення опису в податкову заставу майна платника податків, вказаного в Акті опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022; виключити із Акту опису №306/13-01-13-05-14 від 19.08.2022 майно, а саме: провідник безшовний трубчастий, введено в експлуатацію в червні 2020 року, інвентарні номери №34816, №34867-34914, кількість сорок дев`ять, 1745925 грн, лебідка ЛВ-25, введено в експлуатацію в вересні 2020 року, інвентарний №192076, один, 366643 грн; пускач ПВІТ-125-МВ-3, введено в експлуатацію в жовтні 2020 року, інвентарний №192077, один, 78764 грн; пускач ПВІТ-125-МВ-3, введено в експлуатацію в жовтні 2020 року, інвентарний №192078, один, 78764 грн.

Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення до адміністративного суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Гулкевич І.З.