Справа № 420/1273/23
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1273/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Загрійчук О.В.

представника позивача Остапова В.В.

представника відповідача не з`явився

розглянувши в порядку загального позовного провадження (у відкритому судовому засіданні по суті в режимі відеоконференції) справу за адміністративним позовом Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області від 04.01.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-27-002327-b.

Позовні вимоги обґрунтовані посиланням на невідповідність спірного висновку вимогам чинного законодавства з огляду на довільне трактування відповідачем вимог чинного законодавства в частині складення тендерної документації.

В оскаржуваному висновку Відповідач хибно зазначає, що в порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону тендерна документація не містить опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Перелік формальних помилок, затверджений Наказом №710, згідно ч. 1 ст. 9 Закону № 922 є нормативно-правовим актом розробленим і затвердженим Уповноваженим органом як необхідний для виконання цього Закону та регулювання державної політики у сфері закупівель, тож має обов`язково враховуватися уповноваженою особою замовника при прийнятті рішення про віднесення допущенної учасником помилки до формальної (несуттєвої).

В той же час, сам Закон №922 не передбачає обов`язку замовника копіювати в тендерну документацію певний перелік формальних помилок, який вже затверджений Наказом №710.

Тобто, все зауваження Відповідача, зводиться до того, що позивач не скопіював зміст Наказу №710 до тендерної документації, що на переконання позивача не може вважатися порушенням чи неналежним оформленням тендерної документації, а є суто власним трактуванням норми закону посадовими особами відповідача.

Процесуальні дії

Ухвалою суду від 26.01.2023 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалу від 26.01.2023 року направлено на електронні адреси Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області (, ), які вказана позивачем у позовній заяві та на офіційному сайті відповідача, та на адресу суду підтвердження доставлення листів не надійшли.

Станом на 20.03.2023 року відзив до суду не надходив.

Ухвалою суду від 20.03.2023 року розгляд справи №420/1273/23 ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 27.03.2023 року клопотання представника Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» за вхід. №ЕС/2440/23 від 23.03.2023 року задоволено.

Призначено розгляд справи №420/1273/23 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в онлайн системі відеоконференцзв`язку «EASYCON».

10.05.2023 року за взід.№14984/23 надійшов відзив на позов, в якому наголошено на тому, що згідно з п.19 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Загальне посилання у тендерній документації, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки відповідно до Переліку формальних помилок затвердженого Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року №710 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 липня 2020 р. за №715/34998, не свідчать про виконання вимог п.19 ч.2 ст.22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки з системного аналізу норм Закону України «Про публічні закупівлі» вбачається, що законодавцем передбачено обов`язок зазначення замовником опису та конкретних прикладів помилок. При цьому, прикладів формальних помилок, розроблених замовником, тендерна документація позивача не містить.

Таким чином, у висновку правомірно зазначено про порушення позивачем п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

15.05.2023 року за вхід.№ЕП/17066/23 надійшла відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 19.05.2023 року закрито підготовче провадження по справі. Призначено справу до судового розгляду по суті на 19.06.2023 року.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Державним підприємством «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адміністрації морського порту Чорноморськ), код ЄДРПОУ ВП 38728418, було проведено процедуру закупівлі UA-2021-08-27-002327-b «Послуги по збиранню та видаленню твердих забруднень з суден».

На підставі наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області від 22.12.2022 р. №84-з проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-08-27-002327-b «Послуги по збиранню та видаленню твердих забруднень з суден».

За результатами моніторингу складено висновок від 04.01.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-27-002327-b, виявлено наступне порушення:

«На порушення пункту 19 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація (далі-ТД) Замовника не містить опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій».

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч. 2 ст. 19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII визначає правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні.

Відповідно до статті 2 цього Закону, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно зі ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 затверджене Положення про Державну аудиторську службу України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (п. 7 Положення).

Наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 № 23 затверджене Положення про Західний офіс Держаудитслужби.

Відповідно до пункту 4 вказаного Положення, Офіс відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель; здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.

Отже, Держаудитслужба та її територіальні органи є контролюючими органами за дотриманням законодавства про закупівлю та відповідно до покладених завдань здійснюють проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі».

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, встановлені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (надалі Закон № 922-VIII).

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Частиною четвертою статті 7 Закону №922-VIII визначено, що рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Органи, уповноважені здійснювати контроль у сфері закупівель, не мають права втручатися в проведення закупівель.

Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України Про публічні закупівлі, зокрема, частиною 1 визначено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно з частиною 2 статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Відповідно до частини 4 статті 8 Закону № 922-VIII строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з частинами 6, 7 статті 8 Закону № 922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пунктів, 10, 11 ст. 8 Закону №922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Відповідно до ст.15 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Пунктом 15 ст.10 цього ж Закону передбачено, що органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед керівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій питання про притягнення до відповідальності осіб, винних у допущених порушеннях.

Згідно з п.19 ч.2 ст.22 Закону № 922-VIII у ТД зазначаються такі відомості - опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Судом встановлено, що підставою для прийняття відповідачем оскарженого Висновку стало порушення вимог пункту 19 частини другої статті 22 Закону №922 тендерна документація не містить опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

При цьому, апеляційний суд звертає увагу на те, що в пункті 1.6 розділу 3 тендерної документації Замовника («Інструкція з підготовки тендерної пропозиції») вказано, шо формальними (несуттєвими) вважаються помилки відповідно до Переліку формальних помилок затвердженого Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року №710 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 липня 2020 р. за №715/34998.

Тобто, в даному випадку, Позивачем в тендерній документації зазначено нормативний акт, який містить в собі приклади помилок, які вважаються несуттєвими. Отже, в даному випадку тендерна Документація на виконання, пункту 19 частини другої статті 22 Закону містить посилання на нормативно правовий акт який визначає виключний перелік та опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Водночас, Перелік формальних помилок, затверджений Наказом №710, згідно ч. 1 ст. 9 Закону № 922 є нормативно-правовим актом розробленим і затвердженим Уповноваженим органом як необхідний для виконання цього Закону та регулювання державної політики у сфері закупівель, тож має обов`язково враховуватися тендерним комітетом замовника при прийнятті рішення про віднесення допущенної учасником помилки до формальної (несуттєвої).

Разом з тим, сам Закон №922 не передбачає обов`язку замовника копіювати в тендерну документацію певний перелік формальних помилок, який вже затверджений Наказом №710.

Тобто, зауваження відповідача, фактично зводиться до того, що позивач не скопіював зміст Наказу №710 до тендерної документації, що на думку суду, не може вважатися порушенням чи неналежним оформленням тендерної документації та є проявом надмірного формалізму з боку відповідача, як суб`єкта владних повноважень.

Крім того, суд зазначає, що презумпція знання законодавства (лат. Ignorantia juris non excusat незнання закону не вибачається) кожен вважається таким, що знає закони.

Правова основа презумпції знання законодавства обов`язок кожного неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Цей обов`язок закріплений в частині 1 статті 68 Конституції України. Обов`язок додержання законів передбачає і обов`язок їх знання. Тому закони повинен знати кожний.

За загальним правилом презумпція знання законодавства є неспростовною презумпцією.

Вказаний принцип свідчить про презумпцію знання законодавства, як відповідачем по справі, так і учасниками торгів, а тому на думку суду, зазначення в тендерній документації нормативного акту, який містить в собі приклади помилок, які вважаються несуттєвими, є достатнім.

Враховуючи правові позиції Верховного Суду , зазначені у постанові від 10 березня 2021 року у справі № 607/11746/17 та від 25 березня 2020 р. у справі № 640/9124/19, в разі коли національне законодавство (у ч.5 ст.17 та п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону № 922,з одного боку, та ч.7 ст.33 Закону № 922 ,з іншого боку ), припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, суд зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, в який тлумачиться і застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних з принципами Конвенції з точки зору тлумачення їх у світлі практики ЄСПЛ , а національні судові органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід - вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

При цьому, суд зауважує, що відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості і точності, порушує вимогу «якості закону».

До такого ж правового висновку дійшов і П`ятий апеляційний адміністративний суд у постанові 25.02.2022 року у справі №420/21557/21.

Таким чином, на переконання суду, висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області від 04.01.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-27-002327-b становив порушення норм чинного законодавства України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Протоколу 1 до Конвенції, у зв`язку з чим підлягає скасуванню.

Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до вимог частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на зазначене та згідно із ст.139 КАС України судові витрати Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» у загальній сумі 2684,00 грн., сплачені згідно платіжної інструкції №153 від 17.01.2023 року підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області.

Керуючись ст.ст. 2-9, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області від 04.01.2023 року про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-08-27-002327-b.

Стягнути на користь Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» судові витрати за сплату судового збору у розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, сплачені відповідно до платіжної інструкції №153 від 17.01.2023 року.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі Чорноморської філії Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» (адреса: вул. Праці, 6, м. Чорноморськ, Одеська область, 68001, Код ВП філії 38728418, офіційна електронна адреса: www.uspa.gov.ua номер засобу зв`язку: (04868) 7-51-79, +72)

Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області (адреса: 76019, м. Івано-Франківськ, вул. Василіянок, буд. 48, код ЄДРПОУ ВПЮО 40913619, телефон: (0342) 55-20-23, електронна пошта: )

Головуючий суддя Потоцька Н.В.