Справа № 640/5981/19
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2023-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2023 року

м. Київ

справа № 640/5981/19

адміністративне провадження № К/9901/19385/21

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Стрелець Т.Г.,

суддів: Тацій Л.В., Стеценка С.Г.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу №640/5981/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування припису і постанови, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року (суд у складі головуючого судді Степанюка А.Г., суддів: Кобаля М.І., Лічевецького І.О.)

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. 05 квітня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Петрохолдинг-Інвест») звернулось з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач, Департамент ДАБК), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі по тексту - третя особа, ДАБІ), в якому просило суд:

визнати протиправним проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту ДАБК від 06 березня 2019 року №187;

скасувати акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2019 року;

скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 22 березня 2019 року;

скасувати протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2019 року;

скасувати постанову від 28 березня 2019 року №36/19/073-2907 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що згідно акта готовності об`єкта до експлуатації та сертифікату, ТРЦ «Мармелад» по вул. Борщагівській, 154 у м. Києві зданий в експлуатацію, отже у відповідача були відсутні підстави для проведення позапланової перевірки, визначені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), оскільки перевірку проведено через вісім років після прийняття об`єкта в експлуатацію.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог про скасування акта, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 22 березня 2019 року та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 березня 2019 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року позов задоволено повністю.

Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися щодо збудованих об`єктів нерухомості у разі, якщо їх будівництво (проведення будівельних робіт) фактично продовжується.

Суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність у відповідача заснованих на законі правових підстав для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно вказаних вище об`єктів нерухомості, будівництво яких, як встановлено у ході розгляду цієї справи на підставі наявних у ній належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів, закінчено і такі прийняті в експлуатацію відповідно до виданого сертифікату, при цьому продовження будівельних робіт на цих об`єктах не здійснюється.

3. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року скасовано та прийнято нову постанову, якою у задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду апеляційної інстанції мотивоване тим, що порівняльний аналіз змісту технічних документів цокольного поверху громадського центру літ. «Я» станом на 2012 рік, наданий КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25 січня 2019 року №062/14-856 (И-2019) на запит Департаменту архбудконтролю міста Києва від 21 січня 2019 року №073-611 та технічного паспорту на громадський (виробничий) будинок (приміщення) свідчить, що станом на 10 грудня 2018 року було реконструйовано одну ліфтову шахту шляхом демонтажу ліфтових дверей та ліфтового обладнання; приміщення №35 реконструйоване шляхом влаштування душових кімнат, вбиралень, санвузла та роздягалень; а також змінено геометричні розміри малих ванн (басейнів) шляхом розміщення їх у плані, що підтверджує висновки Департаменту ДАБК про порушення позивачем містобудівного законодавства, у зв`язку із чим, оскаржувана постанова скасуванню не підлягає.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

4. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» звернулось до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить його скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування касаційної скарги відповідач наполягає на тому, що висновки суду апеляційної інстанції не відповідають положенням законодавства, яким урегульовані спірні правовідносини, зокрема, за твердженням скаржника, суди висловили хибну позицію стосовно проведення ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» будівельних робіт в групі приміщень №72 цокольного поверху ТРЦ «Мармелад» по вул. Борщагівській, 154 у м. Києві.

Суд апеляційної інстанції не врахував позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 10 квітня 2018 року у справі №826/13195/16 та від 24 квітня 2018 року у справі №803/1338/17, згідно якої, у разі проведення контролюючим органом перевірки без законних на те підстав, така перевірка відсутня, як юридичний факт, що свідчить про відсутність у такого органу компетенції на прийняття рішень за наслідками здійснення цієї перевірки.

Касатор також зазначає, що на момент звернення з касаційною скаргою, існує три судові рішення, які набрали законної сили, та якими встановлено відсутність факту проведення позивачем будівельних робіт в групі приміщень №72 цокольного поверху ТРЦ «Мармелад» по вул. Борщагівській, 154 у м. Києві.

В заяві про усунення недоліків касаційної скарги позивач зазначає, що судом апеляційної інстанції не враховано правові позиції Верховного Суду викладені у постановах від 27 березня 2018 року у справі №813/2524/17, від 10 травня 2018 року у справі №811/119/13-а, від 27 листопада 2019 року у справі №826/15257/15, від 15 січня 2020 року у справі №818/1617/16, від 05 березня 2020 року у справі №522/22770/17, від 16 липня 2020 року у справі №826/4/16.

5. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26 травня 2021 року, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Желєзного І.В., суддів Берназюка Я.О., Чиркіна С.М.

Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2021 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року у справі №640/5981/19.

На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 14 грудня 2021 року №2263/0/78-21, у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Желєзного І.В., що унеможливлює його участь у розгляді касаційних скарг, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 грудня 2021 року, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Бевзенка В.М., Стародуба О.П., Шарапи В.М.

На підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 02 травня 2022 року №510/0/78-22, у зв`язку з виведенням судді Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді Бевзенка В.М. зі складу судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав, що унеможливлює його участь у розгляді судових справ, проведено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02 травня 2022 року, сформовано колегію суддів у складі: головуючого судді Стрелець Т.Г., Стеценка С.Г., Тацій Л.В.

6. Відповідач подав відзив на касаційну скаргу, у якому просив залишити її без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції без змін.

7. Верховний Суд ухвалою від 19 червня 2023 року призначив справу №640/5981/19 до розгляду у порядку письмового провадження на 20 червня 2023 року.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

8. Судами попередніх інстанцій встановлено, що наказом директора Департаменту від 06 березня 2019 року №187 призначено проведення позапланової перевірки позивача на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час реконструкції групи приміщень №72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва.

Відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 06 березня 2019 року б/н для здійснення позапланової перевірки реконструкції групи приміщень №72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва направлено заступника начальника інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом та головного державного інспектора інспекційного відділу №1 Управління контролю за будівництвом Сороку М.В.

22 березня 2019 року Департаментом складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, 22 березня 2019 року Департаментом складено припис б/н про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов`язано у строк до 22 травня 2019 року усунути виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у відповідності до вимог законодавства; з 22 березня 2019 року заборонити експлуатацію групи приміщень №72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва до усунення порушень відповідно до вимог законодавства.

Також 22 березня 2019 року Департаментом складено протокол б/н про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 28 березня 2019 року.

За результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаментом прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 28 березня 2019 року №36/19/073-2907, якою, за порушення статей 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі по тексту - Закон України №3038-VI у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф в сумі 69 156,00 грн.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

9. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанції, згідно зі статтею 341 КАС України, здійснюється виключно у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

10. Враховуючи доводи та вимоги касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, колегія суддів КАС ВС дійшла таких висновків.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Також, за змістом частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

На виконання вимог статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок №553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 1 Порядку №553).

Цим же пунктом Порядку №553 встановлено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Об`єктами ж будівництва в розумінні абзацу п`ятого частини першої статті 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Питання, пов`язані з прийняттям в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, унормовані статтею 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абзац перший частини другої якої визначає, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

11. За результатами розгляду справи, суди першої та апеляційної інстанції обґрунтовано зазначили, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт.

Тобто, за загальним правилом, такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва.

12. Виключенням із цього загального правила є виявлення факту самочинного будівництва у зв`язку з чим, такі перевірки можуть стосуватися й збудованого об`єкту.

Колегія суддів КАС ВС погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що після реєстрації права власності на закінчений будівництвом об`єкт нерухомості на підставі сертифіката, останній вичерпує свою дію фактом виконання, та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. А відтак, не може визнаватись законною перевірка контролюючого органу такого об`єкта та акти, оформлені за результатами державного архітектурно-будівельного контролю.

Такий висновок узгоджується з раніше висловленою Верховним Судом правовою позицією у постановах Верховного Суду від 19 вересня 2018 року у справі №804/1510/16, від 02 жовтня 2018 року у справі №465/1461/16-а, від 01 жовтня 2019 року у справі №826/9967/18 та від 23 вересня 2020 року у справі №640/2911/19.

Суди також врахували практику Верховного Суду, зокрема, у справі №809/4316/15 (постанова від 18 квітня 2019 року), у якій Верховний Суд погодився з висновками судів про безпідставність доводів позивача про неможливість здійснення перевірки об`єкта, зданого в експлуатацію, з огляду на встановлені обставини продовження здійснення позивачем будівельних робіт, що не заперечується останнім, оскільки метою державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

13. Отже, державний архітектурно-будівельний контроль може здійснюватися щодо збудованих об`єктів нерухомості у разі, якщо їх будівництво (проведення будівельних робіт) фактично продовжується.

14. Перевіряючи висновки контролюючого органу на предмет, чи мав місце факт здійснення позивачем реконструкції групи приміщень №72 на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі міста Києва, суд апеляційної інстанції зазначив, що порівняльний аналіз змісту технічних документів цокольного поверху громадського центру літ. «Я» станом на 2012 рік, наданий КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25 січня 2019 року №062/14-856 (И-2019) на запит Департаменту архбудконтролю міста Києва та технічного паспорту на громадський (виробничий) будинок (приміщення) станом на 10 грудень 2018 року, свідчить, що станом на 10 грудня 2018 року було реконструйовано одну ліфтову шахту шляхом демонтажу ліфтових дверей та ліфтового обладнання; приміщення №35 реконструйоване шляхом влаштування душових кімнат, вбиралень, санвузла та роздягалень; а також змінено геометричні розміри малих ванн (басейнів) шляхом розміщення їх у плані.

Колегія суддів КАС ВС вважає хибним такий висновок суду апеляційної інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з висновками акта перевірки, на замовлення ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» виконано будівельні роботи із реконструкції груп приміщень №72, а саме: реконструйовано одну ліфтову шахту шляхом демонтажу ліфтових дверей та ліфтового обладнання; приміщення №35 реконструйоване шляхом влаштування душових кімнат, вбиралень, санвузла та роздягалень; змінено геометричні розміри малих ванн (басейнів) шляхом розміщення їх у плані, без документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено статті 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказаний висновок Департаменту архбудконтролю міста Києва грунтується на матеріалах технічної інвентаризаційної справи групи приміщень №72, виготовленої Київським міським бюро технічної інвентаризації станом на 16 серпня 2013 року.

Як встановлено судом апеляційної інстанції, на підставі акту готовності об`єкта до експлуатації від 14 вересня 2011 року №2/1 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві 20 вересня 2011 року видано сертифікат серії КВ №5, яким засвідчено відповідність закінченого будівництвом об`єкта «Будівництво та реконструкція громадського центру з гостьовою автостоянкою на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва. Загальна площа - 56 535,9 кв. м» проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації.

Згідно договору про поділ нерухомого майна від 10 вересня 2013 року №292 ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» набуло право власності, зокрема, на частину групи приміщень №72 площею 1 605,2 м2 у складі приміщень: 35/1476,7 - основне, 36/24, 3-ліфтовий хол, 37/21,7 - технічне приміщення, 38/22, 9-венткамера, 39/45, 2-службове приміщення, 40/14, 4-коридор, приміщення SVII площею 44,8 м2 в цоколі громадського центру з гостьовою стоянкою.

15. Судом апеляційної інстанції не враховано, що матеріали технічної документації, на підставі яких суд зробив висновок про здійснення позивачем реконструкції групи приміщень №72, виготовлені до набуття позивачем права власності на ці приміщення, а тому не можуть вважатись належним доказом здійснення ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» реконструкції у межах спірних правовідносин.

16. Отже висновок суду апеляційної інстанції про продовження здійснення ТОВ «Петрохолдинг-Інвест» будівельних робіт після прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, що також заперечується останнім, є необґрунтованим та матеріалами справи не підтверджується.

У свою чергу, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що у ході розгляду даної справи не встановлено обставин, які б свідчили, що об`єкт «Будівництво та реконструкція громадського центру з гостьовою автостоянкою на вул. Борщагівській, 154 у Солом`янському районі м. Києва - загальна площа 56535,9 кв.м.» є самочинно збудованим, або щодо нього здійснюється продовження будівельних робіт.

17. Таким чином, колегія суддів КАС ВС погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність у відповідача заснованих на законі правових підстав для здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно вказаного вище об`єкта нерухомості, будівництво якого закінчено і він прийнятий в експлуатацію відповідно до виданого сертифікату. При цьому продовження будівельних робіт на цих об`єктах не здійснюється.

Крім того, за результатами розгляду справи щодо оскарження результатів перевірки цього ж об`єкта нерухомості, проведеної у січні 2019 року, Верховний Суд у постанові від 23 вересня 2020 року по справі №640/2911/19 дійшов аналогічних висновків, зазначивши про відсутність доказів, що даний об`єкт є самочинно збудованим, або продовжуються будівельні роботи. Також, зауважена відсутність правових підстав для проведення перевірки відносно цього об`єкта нерухомості.

18. Враховуючи викладене, висновок суду першої інстанції щодо необхідності задоволення позовних вимог про визнання протиправною проведення позапланової перевірки на підставі наказу (розпорядження) Департаменту від 06 березня 2019 року №187 та направлення від 06 березня2019 року б/н, скасування припису від 22 березня 2019 року та постанови про накладення штрафу від 07 лютого 2019 року №5/19/073-1231 є обгрунтованим, тоді як суд апеляційної інстанції не вірно застосував норми матеріального права і помилково скасував законне і обґрунтоване рішення окружного адміністративного суду.

Відповідно до статті 352 КАС України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 341 КАС України межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

19. Таким чином, касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, із залишенням в силі рішення суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись статтями 341, 345, 349, 352, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Петрохолдинг-Інвест» задовольнити.

Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 квітня 2021 року у справі №640/5981/19 скасувати.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Стрелець Т.Г.

Судді Стеценко С.Г.

Тацій Л.В.