Справа № 520/2967/22
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2023 року Справа № 520/2967/22

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та стягнення сум,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, у якому просить суд: дії ГУ ПФУ в Харківській області визнати протизаконними; визнати заяву від 15.01.2015 по суті не розглянутою; протокол без номера від 26.03.2018 таким, що не відповідає вимогам до таких документів; звіт по справі 638/20477/16а вважати неподаним, постанов Дзержинського районного суду від 11.12.2017 невиконаною; визнати доплату по судовим рішенням, які набули законної сили, невід`ємною частиною основної пенсії; стягнути з відповідача всю незаконно утриману доплату по рішенням суду № 2а-8231/10, 2а-12577/11, 643/12937/14 у відповідності до Закону України «Про захист дітей війни»; стягнути незаконно утриману частину пенсії з липня 2011 по сьогоднішній день по 126,06 грн щомісяця; зобов`язати відповідач провести індексацію утриманих та несвоєчасних виплат по рішенням суду до дати їх виплати; стягнути неотриману вигоду нарахованих, але своєчасно не сплачених сум; стягнути 3% річних; стягнути моральну шкоду у сумі 10000 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2022 року у відкриті провадження у справі відмовлено.

Постановою Другого апеляційного адміністартивного суду від 25.04.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задоволено частково. Ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 22 лютого 2022 року - скасована. Справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та стягнення сум направлено до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Вирішуючи питання наявності підстав для відкриття провадження у справі суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст.160-161 КАС України.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, слід зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час у першому пункті адміністративного позову позивач просить визнати протиправними дії ГУ ПФУ в Харківській області без зазначення того, які саме дії.

Відповідно до частини першої статті 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Положеннями частини першої статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

Також частиною п`ятою статті 10, пунктом 4 частини першої статті 92 Основного Закону України регламентовано, що застосування мов в Україні гарантується Конституцією України та визначається виключно законами України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» від 25 квітня 2019 року № 2704-VIII єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова, а у частині шостій статті 13 цього Закону вказано, що органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної і комунальної форм власності беруть до розгляду документи, складені державною мовою, крім випадків, визначених законом.

Частинами першою, другою статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» передбачено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

При цьому за змістом статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Викладене узгоджується, зокрема, з Рішенням Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 8-рп/2008, відповідно до якого види судочинства (конституційне, адміністративне, господарське, кримінальне та цивільне) є процесуальними формами правосуддя та охоплюють порядок звернення до суду, процедуру розгляду судом справи та ухвалення судового рішення.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа №10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, що визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини третьої статті 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до частини четвертої статті 15 КАС України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.

З огляду на зазначене, як позовна заява, так і будь-які інші процесуальні документи (зокрема, заяви) повинні бути викладені державною (українською) мовою.

Така позиція з питання мови викладена у постанові Верховного Суду України від 06 липня 2016 року (справа № 21-1092а16) та постанові Верховного Суду від 19 вересня 2022 року у справі № 521/12324/18 (пр. № 51-5817кмо21).

Також вказана правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 01 серпня 2019 року у справі 826/10114/17, від 28 січня 2022 у справі 210/2172/21

Згідно ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вбачається з матеріалів справи на адресу позивача супровідним листом від 23.02.2022 повернуто позовну заяву з доданими матеріалами.

Суд зазначає, що в матеріалах справи наявна лише копія адміністративного позову.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду

оригінал позовної заяви з копіями доданих до неї документів для суду та копією позовної заяви з додатками для відповідача викладену державною мовою;

визначитися зі змістом позовних вимог в частині визнання незаконними дій ГУ ПФУ в Харківській області (перша вимога позову)

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Зоркіна Ю.В.