Справа № 520/3030/22
Суддя: Курило Л.В.
Дата ухвалення: 2023-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 червня 2023 р.Справа № 520/3030/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Курило Л.В.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Бегунца А.О. ,

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Харківської митниці про відстрочення сплати судового збору або продовження строку на усунення недоліків поданої апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.12.2022 року по справі № 520/3030/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд"

до Харківської митниці Державної митної служби України

про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.12.2022 задоволено позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Велотрейд" до Харківської митниці Державної митної служби України про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови.

На зазначене рішення суду Харківською митницею Державної митної служби України подано апеляційну скаргу.

У зв`язку з несплатою судового збору, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.06.2023 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

Згідно з наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 06.06.2023, доставлено до електронного кабінету Харківської митниці Державної митної служби України 06.06.2023 о 17:33 год.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 251 КАС України якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Таким чином останній день на усунення недоліків поданої апеляційної скарги 19.06.2023.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 15.06.2023 Харківською митницею подано до суду клопотання про відстрочення сплати судового збору або продовження строку на усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

В обґрунтування заявленого клопотання апелянтом зазначено, що станом на дату подання клопотання, видатки на сплату судового збору відсутні. З посиланням на правову позицію, викладену в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі 0940/2276/18 та ухвалах Верховного Суду від 15.04.2021 у справі №826/3676/18, від 21.07.2021 у справі №460/3026/20, від 25.08.2021 у справі №9901/335/21, від 2І.04.2022 у справі №640/5568/21, від 05.05.2022 у справі №240/2634/21, від 11.05.2022 у справі №160/9639/21, від 25.05.2022 у справі №380/7694/20, від 25.05.2022 у справі №640/17091/21, від 31.05.2022 у справі №580/686/21 та від 15.06.2022 у справі №560/10132/21 від 21.12.2015 у справі №924/1209/14 та від 28.12.2015 у справі №2а/0470/5301/12, просить суд відстрочити сплату судового збору та розглянути апеляційну скаргу Харківської митниці по суті, у випадку відмови у відстроченні сплати судового збору у цій справі продовжити строк для усунення недоліків.

Дослідивши клопотання та матеріали справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, у розумінні ст.133 КАС України єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану особи, яка, у свою чергу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. В іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі "Креуз проти Польщі", вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 Кодексу адміністративного судочинства України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Надана скаржником виписка підтверджує відсутність бюджетних асигнувань саме на субрахунку 2800, водночас, підтверджує наявність коштів на інших субрахунках.

Колегія зазначає, що обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати судового збору.

За приписами ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може, відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення застосовується, обумовлені ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір не поширюються на органи державної влади, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи органу державної влади), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України Про судовий збір можуть бути застосовані за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд також виходить з того, що саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору; обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

При прийнятті таких висновків колегія суддів враховує положення п. 1 ч. 2 ст. 129 Конституції України, згідно з яким однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв`язку із цим обставини, пов`язані з небажанням сторони сплатити судовий збір, у тому числі, обставини пов`язані з відсутністю у скаржника коштів не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору.

Посилання скаржника на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постанові від 14.01.2021 по справі №0940/2276/18, відповідно до яких юридична особа не позбавлена права звернутися із клопотанням про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, і суд за результатами розгляду цього клопотання не обмежений у праві на власний розсуд відстрочити або розстрочити таку сплату, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки вони сформовані щодо юридичних осіб приватного права, а не суб`єктів владних повноважень, яким є відповідач.

Також, суд вважає безпідставними посилання апелянта на ухвали Верховного суду від 15.04.2021 у справі №826/3676/18, від 21.07.2021 у справі №460/3026/20, від 25.08.2021 у справі №9901/335/21, від 2І.04.2022 у справі №640/5568/21, від 05.05.2022 у справі №240/2634/21, від 11.05.2022 у справі №160/9639/21, від 25.05.2022 у справі №380/7694/20, від 25.05.2022 у справі № 640/17091/21, від 31.05.2022 у справі №580/686/21 та від 15.06.2022 у справі №560/10132/21 від 21.12.2015 у справі №924/1209/14 та від 28.12.2015 у справі №2а/0470/5301/12, оскільки ці судові рішення не мають преюдиційного значення при вирішенні питання про відстрочення сплати судового збору в межах справи № 520/3030/22.

Таким чином, дослідивши клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів дійшла висновку про відмову у його задоволенні, оскільки вказані скаржником обставини не є поважною підставою для відстрочення його сплати.

Щодо клопотання про продовження строку на усунення недоліків, суд вказує, що воно підлягає задоволенню, в зв`язку з наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Згідно з ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення права апелянта на апеляційне оскарження, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання Харківської митниці від 15.06.2023 та продовжити процесуальний строк для усунення недоліків поданої скаржником апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.06.2023 на десять календарних днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 118, 121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Харківської митниці про відстрочення сплати судового збору по справі № 520/3030/22 - відмовити.

Клопотання Харківської митниці про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - задовольнити.

Продовжити Харківській митниці строк для усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.06.2023 на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, апеляційна скарга буде повернута протягом п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Курило Л.В.
Судді Мельнікова Л.В. Бегунц А.О.