Справа № 520/672/23
Суддя: Старосєльцева О.В.
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Харків

16 червня 2023 р. справа № 520/672/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Старосєльцевої О.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без повідомлення (виклику) сторін справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Харківській області, Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної Академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань про визнання протиправними та скасування висновку, інформаційної довідки, зобов`язання вчинити певні дії ,-

встановив:

Позивач, ОСОБА_1 (далі за текстом - позивач, заявник) у порядку адміністративного судочинства заявив вимоги про: 1) визнання протиправними та скасування медичного висновку Лікарсько-експертної комісії Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань від 23.11.2022 року №3086, протоколу засідання ЛЕК від 23.11.2022 року №43/1079, інформаційної довідки про умови праці, затвердженої в.о. начальника ГУ Держпраці у Харківській області від 07.12.2021 року №27/11728/02.01-04/13063; 2) зобов`язання Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної Академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань віднести захворювання, які встановлені медичним висновком лікарсько-експертної комісії Державної Установи "Український Науково дослідний інститут промислової медицини" від 23.11.2022р. №3086 у відношенні ОСОБА_1 до категорії професійних.

Ухвалою суду від 16.06.2023 року було закрито провадження в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування протоколу засідання ЛЕК від 23.11.2022 року №43/1079.

Аргументуючи ці вимоги, зазначив, що внаслідок проведеного не у повному обсязі аналізу наданої інформації щодо умов праці позивача, захворювання позивача в порушення Порядку проведення розслідувань та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві" затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1662 від 08.11.2000 р., не віднесено до категорії хронічного професійного захворювання.

Відповідач - Головне управління Держпраці у Харківській області (далі за текстом - владний суб`єкт, відповідач-1, Управління), з поданим позовом не погодився, зазначивши, що оскаржувану інформаційну довідку про умови праці стосовно заявника складено Управлінням правомірно, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано; обґрунтовано; неупереджено; добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямована інформаційна довідка; з урахуванням права позивача на участь у процесі прийняття рішень; та своєчасно.

Відповідач - Державна установа "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної Академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань (далі за текстом - владний суб`єкт, відповідач-2, Інститут), з поданим позовом не погодився, наполягаючи на правомірності винесеного медичного висновку відносно позивача, оскільки з наданої інформації щодо умов праці у позивача не могло розвинутись алергічне професійне захворювання, а саме бронхіальна астма, або будь яке захворювання бронхо-легеневої системи. Також, зазначив, що у спірних випадках рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) (яке може бути оскаржене до суду) приймається Центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, територіального органу Пенсійного фонду України, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Наголошував, що позивач не звертався до Центральної лікарської експертної комісії Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України" щодо встановлення остаточного діагнозу професійного захворювання.

У відповіді на відзив Управління представник позивача з твердженнями відповідача-1 не погодився, підтримав правову позицію, викладену в позовній заяві та просив суд задовольнити у повному обсязі адміністративний позов.

Оскільки матеріали справи не містять доказів одержання позивачем або обізнаності позивача в інший спосіб із фактом існування (а не змістом) інформаційної довідки про умови праці, затвердженої в.о. начальника ГУ Держпраці у Харківській області від 07.12.2021 року №27/11728/02.01-04/13063, то вимога про скасування цього рішення суб"єкта владних повноважень підлягає вирішенню по суті як своєчасно заявлена.

Суд, вивчивши доводи позову, відзиву на позов та відповіді на відзив, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, дослідивши добуті по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Установлені судом обставини спору полягають у наступному.

Заявник, народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , за даними трудової книжки у період з 02.11.1984 року по 20.02.1998 року працював машиністом дизель-електричного залізничного крану та з 20.02.1998 по 27.10.1998 року слюсар-ремонтником на Харківській ТЕЦ-5 (ПАТ Харківська ТЕЦ-5).

27.10.1998 року заявник був звільнений з роботи у зв`язку зі скороченням штату працівників.

За твердженням заявника, у періоді з 23.09.1996 року по 30.12.1997 року заявник періодично знаходився на стаціонарному та амбулаторному лікуванні. Всього за 1996 рік ОСОБА_1 перебував на лікуванні 69 днів, а у 1997 році - 285 днів, що підтверджується випискою з детальною інформацією щодо стану здоров`я заявника.

З 14.04.1997 року заявнику встановлено ІІІ групу інвалідності, яка з 2014 року є безстроковою.

На звернення заявника листом від 21.09.2021р. №27/9539/02.01-10/9599 Управління повідомило про те, що в Управлінні відсутні правові підстави складати, підписувати санітарно-гігієничні характеристики умов праці працівника; запропоновано звернутися до закладу освіти охорони здоров`я, які має у своєму штаті лікаря-профпатолога, котрий надає подання керівнику закладу охорони здоров`я для оформлення запиту до органу Держпраці згідно Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337.

02.11.2021р. до Управління за звернення заявника надійшов запит Клініки НДІ ГП та ПЗ ХНМУ на громадянина ОСОБА_1 щодо складання інформаційної довідки про умови праці працівника у разі підозри в нього професійного захворювання.

На припис Управління від 05.11.2021р. №27/11728/02.01-04/11415 Приватним акціонерним товариством "Харківська ТЕЦ-5" було надано копії документів, необхідних для складання інформаційної довідки про умови праці заявника, а саме: лист від 18.11.2021р. №01/272046; копію посадової інструкції машиніста залізничного крану паливно- транспортного цеху (1996 р.), копію інструкції з охорони праці при проведенні навантажувально- розвантажувальних робіт в ПТЦ (1995 р.), копію санітарно-гігієнічної характеристики умов праці машиніста залізничного крану паливно-транспортного цеху (2010 р.), копію акту від 28.10.1997, копію санітарно-гігієнічної характеристики умов праці машиніста залізничного крану паливно-транспортного цеху, копію виписки з амбулаторної карти хворого ОСОБА_1 , копію виписки про лікарняні листки, копію довідки МСЕК №318320, копію протоколу виміру шуму № 10 від 04.09.1997, копію протоколу виміру вібрації № 11 від 04.09.1997, копію протоколу виміру шуму від 21.10.1997, копію карти умов праці машиніста залізничного крану, копію протоколу виміру шуму № 29 від 12.11.1998, копію протоколу виміру вібрації № 29 від 02.12.1998, копію протоколу виміру метеорологічних факторів № 29 від 26.11.1998, копію листа №123 від 19.02.1998, копію листа від 12.05.2010, копію рішення від 10.01.2012, копію рішення у справі № 619/2638/14-ц від 09.07.2014, копію ухвали у справі № 619/2638/14-ц.

07.12.2021 року за результатом розгляду отриманих документів про умови праці працівника - ОСОБА_1 . Управлінням було складено інформаційну довідку про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання, яка затверджена в.о. начальника ГУ Держпраці у Харківській області від 07.12.2021 №27/11728/02.01-04/13063 (далі за текстом - Довідка), за висновками якого, враховуючи стаж роботи у шкідливих умовах праці, не можливо виключити професійний ґенез захворювання у ОСОБА_1

23.11.2022 року відносно заявника Лікарсько-експертною комісією Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань було складено медичний висновок від 23.11.2022 року №3086 (далі за текстом - Медичний висновок), яким не віднесені захворювання: 1. Бронхіальна астма IV ст., персистуюча, важкий перебіг, гормонзалежна, неконтрольована, фаза нестійкої ремісії. Хронічне обструктивне захворювання легень ІІ ст., група В, фаза нестійкої ремісії. Прикореневий та нижньочастковий пневмосклероз. ЛН ІІ-ІІІ ст. (друга-третя). 2. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість зі значним ступенем зниження слуху (IV ст.) за класифікацією ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; до категорії хронічних професійних захворювань.

Стверджуючи про протиправність управлінських волевиявлень Управління та Інституту як суб"єктів владних повноважень з приводу проведеного аналізу наданої інформації щодо умов праці позивача та не віднесення захворювань позивача до категорії хронічного професійного захворювання, заявник ініціював даний спір.

Вирішуючи спір по суті, суд зазначає, що до відносин, котрі склались на підставі установлених обставин, підлягають застосуванню наступні норми права.

Статтями 1 і 8 Конституції України проголошено, що Україна є правовою державою, де діє верховенство права.

У ч.2 ст.19 Конституції України згадано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, у ч.1 ст.68 Конституції України також згадано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Отже, усі без виключення суб`єкти права на території України зобов`язані дотримуватись існуючого у Державі правового порядку, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати доведені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.

За епізодом складання інформаційної довідки про умови праці, затвердженої в.о. начальника ГУ Держпраці у Харківській області від 07.12.2021 року №27/11728/02.01-04/13063, суд дійшов наступних висновків.

Згідно підпунктів 1, 2, 3 пункту 3 Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області, затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України № 340 від 27.03.2015 (чинним на час виникнення спірних відносин), основними завданнями Управління Держпраці є: реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб; здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою на обласному рівні; здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки.

Процедура встановлення професійного захворювання регулюється Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (затверджений постановою КМУ від 17.04.2019р. №337; далі за текстом - Порядок № 337).

Відповідно до пунктів 70-77 Порядку № 337 (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) у разі підозри наявності в працівника хронічного професійного захворювання (отруєння) з метою встановлення діагнозу складається санітарно-гігієнічна характеристика умов праці (далі - санітарно-гігієнічна характеристика), що є одним з документів, з урахуванням якого вирішується питання про зв`язок хронічного професійного захворювання (отруєння) з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу (далі - виробничі фактори).

Запит щодо складення санітарно-гігієнічної характеристики заклад охорони здоров`я згідно з додатком 13 протягом трьох робочих днів після виявлення у працівника підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння) надає керівнику територіального органу Держпраці за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), де працює (працював) хворий.

Копії запиту надсилаються: територіальному органу Пенсійного фонду України за фактичним місцезнаходженням підприємства (установи, організації), де працює (працював) хворий; роботодавцю.

Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я, яким надано право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, можуть надсилати запити до територіальних органів Держпраці з обґрунтуванням необхідності внесення доповнень до санітарно-гігієнічних характеристик.

Для складення санітарно-гігієнічної характеристики керівник територіального органу Держпраці надсилає припис роботодавцю для надання необхідних документів за встановленою формою згідно з додатком 15.

Строк надання документів не повинен перевищувати 15 робочих днів з часу отримання зазначеного припису.

У разі потреби зазначений строк може бути продовжено за згодою керівника територіального органу Держпраці з метою проведення роботодавцем додаткових лабораторних, інструментальних, хронометражних та інших вимірювань (досліджень) умов праці, необхідних для складення санітарно-гігієнічної характеристики.

Завірені в установленому порядку та узгоджені з територіальним органом Пенсійного фонду України матеріали подаються до територіального органу Держпраці разом із супровідним листом.

У разі зміни форми власності та виду діяльності підприємства (установи, організації) інформацію, зазначену в додатку 15, надає його правонаступник.

Роботодавець несе відповідальність згідно із законодавством за повноту та достовірність поданих документів.

Територіальний орган Держпраці протягом 15 робочих днів після одержання матеріалів від роботодавця проводить вивчення та аналіз документів, поданих власником підприємства, уповноваженим органом чи наглядовою радою підприємства (у разі її утворення).

Відповідно до п.81 Порядку № 337, на непрацюючих пенсіонерів або осіб, які не працюють, лікарем з гігієни праці територіального органу Держпраці складається інформаційна довідка про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) згідно з додатком 14 на підставі даних про умови праці на їх робочих місцях у разі збереження цих робочих місць на підприємстві (в установі, організації), де вони раніше працювали, а у разі їх відсутності - отриманих на підставі наукових досліджень (розробок), характеристики виробничих факторів на аналогічних виробництвах. У разі проведення обстеження підприємства (установи, організації) для складення інформаційної довідки - зазначене обстеження проводиться за участю представника територіального органу Пенсійного фонду України, профспілки, працівника або уповноваженої особи від працівника.

Відповідно до п.84 Порядку № 337, у разі виникнення підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння) після припинення контакту працівника із шкідливими виробничими факторами (пізній силікоз, деякі онкологічні захворювання тощо), а також у разі неможливості отримання даних про його умови праці (ліквідація підприємства (установи, організації), цеху, дільниці, робочого місця або в разі тривалої зупинки виробничого процесу, відсутності даних в архівах підприємства (установи, організації) та територіального органу Держпраці, робота за кордоном тощо) інформаційна довідка складається на підставі даних трудової книжки та гігієнічної характеристики умов праці на аналогічних робочих місцях або типових санітарно-гігієнічних характеристик умов праці за результатами наукових досліджень в аналогічних професійних групах.

У спірних правовідносинах, на виконання вимог Порядку №337 Управлінням було направлено припис за встановленою формою до роботодавця заявника.

Після одержання документів про умови праці працівника - ОСОБА_1 , Управлінням було складено інформаційну довідку про умови праці працівника у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання від 07.12.2021р.

За змістом Довідки заявник працював у Харківській ТЕЦ-5, ДП "Харківська ТЕЦ-5" у паливно-транспортному цеху, цеху централізованого ремонту машиністом залізничного крану, машиністом дизель-електричного залізничного крану та слюсарем-ремонтником.

Посади заявника - машиніст залізничного крану та машиніст дизель-електричного залізничного крану, зазначені у Довідці, відповідають записам у трудовій книжці ОСОБА_1 .

Так, за даними трудової книжки ОСОБА_1 трудова діяльність останнього на Харківській ТЕЦ-5 (ДП "Харківська ТЕЦ-5") наступна: з 02.11.1984 по 01.10.1987 - машиніст залізничного крану; з 01.10.1987 по 20.02.1998 - машиніст дизель-електричного залізничного крану; з 20.02.1998 по 27.10.1998 - слюсар-ремонтник.

Крім того, у абзацах 4, 5 сторінки 2 Довідки зазначено і те, що робоче місце машиніста залізничного крану розміщене в кабіні дизель-електричного залізничного крану (КДЕ-163). Залізничним краном КДЕ-163 заявник проводив навантажувально-розвантажувальні роботи механізованим способом; навантажувально-розвантажувальні роботи виконувалися на фронтах, естакадах, розташованих по ходу залізничних шляхів, які призначені для прийому, відвантаження, перевантаження сипучих матеріалів: вапна негашеного, хімреагентів-коагулянтів - сірчаного заліза, солі кам`яної, металу, залізобетонних конструкцій та інших вантажів (абзац 4 сторінки 2 Довідки). Також в абзаці 3 сторінки 2 Довідки є посилання на посадову інструкцію машиніста залізничного крану паливно-транспортного цеху.

У абзаці 4 сторінки 3 санітарно-гігієнічної характеристики умов праці машиніста залізничного крану паливно-транспортного цеху, затвердженої головним державним санітарним лікарем Дергачівського району, та у абзаці 5 сторінки 2 листа Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" від 18.11.2021р. зазначено, що режим роботи заявника на посаді машиніста залізничного крану був 2-х змінний вахтовий метод, тривалістю 12 годин.

У даній санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці вказано, що відповідно до проведеного аналізу роботи машиніста залізничного крану за 1995 - 1997 рр. час роботи ОСОБА_1 , що витрачався на вантажні роботи, склав 4,1-5,3 % робочого часу від річного фонду робочого часу. Наявний і відповідний розрахунок робочого часу. Звернуто увагу на дану обставину і у листі Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" від 18.11.2021р.

Дата лабораторних досліджень щодо концентрації вапнякового пилу 20.02.1996, зазначена у Довідці, відповідає даті, вказаній у санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці (абзац 4 сторінки 2) та відповідає даті протоколу дослідження повітря закритих приміщень Виробничого енергетичного об`єднання "Харківенерго", на який посилається позивач.

Також, наявні у Довідці посилання на протоколи вимірювання шуму № 10 від 04.09.1997 та № б/н від 21.10.1997, протоколи дослідження вібрації № 11 від 04.09.1997 та № 29 від 02.12.1998 (сторінки 4, 5 Довідки).

Також, у листі Приватного акціонерного товариства "Харківська ТЕЦ-5" від 18.11.2021р. вказано, що ОСОБА_1 проходив періодичні медичні огляди в період з 1988 по 1996 рік.

Доказів одержання Управлінням від роботодавця позивача інших матеріалів про умови праці працівника - ОСОБА_1 , матеріали справи не містять.

При цьому, згідно з вимогами Порядку №337 роботодавець несе відповідальність згідно із законодавством за повноту та достовірність поданих документів.

З огляду на викладене, суд доходить до переконання про те, що Управлінням було дотримано порядок одержання матеріалів від роботодавця, проведено вивчення та аналіз наявних документів, поданих підприємством, та складено інформаційну довідку про умови праці працівника у разі підозри в нього професійного захворювання від 07.12.2021 стосовно заявника.

Об`єктивних даних, які б засвідчували дефекти/вади/недоліки у реалізації Управлінням повноважень під час складання Довідки судом з приєднаних до справи доказів не виявлено.

Твердження позивача про неможливість застосування показників та відповідних умов праці інших працівників, які обіймали посади вже після звільнення позивача спростовуються положеннями пункту 81 Порядку №337.

Посади заявника - машиніст залізничного крану та машиніст дизель-електричного залізничного крану, зазначені у Довідці, відповідають записам у трудовій книжці ОСОБА_1 , як вже зазначено судом вище.

Стосовно твердження позивача про не залучення Управлінням компетентної посадової особи територіального органу Пенсійного фонду України та не погодження чи особистої присутності представника профспілки, суд зазначає, що обстеження умов праці позивача Управлінням не здійснювалось, а тому порушень в цій частині Порядку №337 судом не виявлено.

Суд зважає, що з урахуванням вимог ч.2 ст.2 КАС України інформація була викладена Управлінням у тексті Довідки ретроспективно, враховуючи проміжок часу у понад 20 років між часом роботи заявника та сформованим запитом для складання інформаційної довідки, про що зазначено в ній.

У тексті спірної Довідки Управління дійшло висновку: "п. 12 Висновок про умови праці працівника по робочому місцю машиніста залізничного крану - відносились до шкідливих умов праці. Враховуючи стаж роботи у шкідливих умовах праці, не можливо виключити професійний ґенез захворювання у ОСОБА_1 "

З огляду на викладене, суд не знаходить підстав з огляду на доводи позову та матеріали справи для визнання протиправним та скасування Довідки.

Вирішуючи спір за епізодом складання медичного висновку Лікарсько-експертної комісії Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України" Клініка професійних захворювань від 23.11.2022 року №3086 (далі за текстом - Медичний висновок), суд керується такими підставами та мотивами.

Як вже зазначалось судом, процедура встановлення професійного захворювання регулюється Порядком № 337.

Згідно пунктом 3 Порядку № 337 (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу; хронічне професійне захворювання (отруєння) - захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника виключно або переважно впливу шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу, пов`язаних з роботою.

Відповідно до пунктів 89-96 Порядку № 337 (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) усі випадки хронічних професійних захворювань незалежно від строку їх настання підлягають розслідуванню.

Хронічне професійне захворювання (отруєння) не завжди супроводжується втратою працездатності. Випадки професійних інфекційних захворювань та хронічних професійних інтоксикацій розслідуються як хронічні професійні захворювання (отруєння).

Віднесення захворювання до хронічного професійного здійснюється відповідно до процедури встановлення зв`язку захворювання з умовами праці згідно з цим Порядком та переліком професійних захворювань, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 8 листопада 2000 р. № 1662 (Офіційний вісник України, 2000 р., № 45, ст. 1940).

Перелік установ і закладів, що мають право встановлювати остаточний діагноз хронічних професійних захворювань, затверджується МОЗ і переглядається кожні п`ять років.

У разі підозри на хронічне професійне захворювання (отруєння) заклад охорони здоров`я направляє працівника на консультацію до лікаря-профпатолога області або міста з документами, перелік яких визначено у пункті 99 цього Порядку.

Для встановлення остаточного діагнозу та зв`язку захворювання з впливом шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу лікар-профпатолог області або міста направляє хворого до високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я, якому МОЗ надало право встановлювати остаточний зв`язок захворювання з умовами праці, з відповідними документами.

До високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я у разі потреби для встановлення діагнозу можуть направлятися також хворі, які проходять обстеження у науково-дослідних інститутах (установах) медичного профілю.

Високоспеціалізовані профпатологічні заклади охорони здоров`я проводять амбулаторне та/або стаціонарне обстеження хворих і встановлюють діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння).

Діагноз хронічного професійного захворювання (отруєння) може бути змінений або відмінений високоспеціалізованим профпатологічним закладом охорони здоров`я, який його встановив раніше, на підставі результатів додатково поданих відомостей або проведених досліджень і повторної експертизи. Відповідальність за встановлення або відміну діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) покладається на керівників таких закладів і голів лікарсько-експертних комісій. Рішення про підтвердження або відміну раніше встановленого діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) оформляється висновком лікарсько-експертної комісії.

У спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, робочого органу Фонду, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки.

Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку.

За наявності ознак стійкої втрати професійної працездатності внаслідок хронічного професійного захворювання (отруєння) заклад охорони здоров`я, що надає медичну допомогу працівникам підприємства (установи, організації), де працює хворий, або заклад охорони здоров`я за місцем його проживання направляє хворого на огляд до медико-соціальної експертної комісії для встановлення ступеня стійкої втрати професійної працездатності.

Відповідно до пункту 99 Порядку № 337, рішення про зв`язок захворювання з умовами праці приймається на підставі клінічних, функціональних досліджень (амбулаторних або стаціонарних) з урахуванням відомостей, зазначених у: трудовій книжці - для визначення стажу роботи в умовах дії виробничих факторів; виписці з амбулаторної картки (форма 025/у); історії хвороби за весь період спостереження; направленні хворого на огляд до лікарсько-експертної комісії з медичним висновком лікаря-профпатолога; санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці; інформаційній довідці про умови праці працівника, що складається лікарями з гігієни праці територіального органу Держпраці, який здійснює нагляд за підприємством (установою, організацією), у разі підозри в нього хронічного професійного захворювання (отруєння); висновку фтизіатра, нарколога та інших документах (у разі потреби); акті за формою Н-1 (у разі гострого професійного захворювання (отруєння).

У спірних правовідносинах Медичний висновок складений з урахуванням відомостей, викладених в інформаційній довідці про умови праці працівника при підозрі в нього професійного захворювання (отруєння) від 07.12.2021р.

Також, Інститутом було враховано відповідь клініки Науково-дослідного інституту гігєни та професійних захворювань Харківського Національного медичного університету, надану на запит ДУ "Інститут медицини праці імені Ю.І.Кундієва Національної академії медичних наук України" від 28.09.2022р. №07-04-12/409 з додатками (а саме: випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого ОСОБА_1 КНП "Медичний центр первинної медичної допомоги" ССР від 21 червня 2022р.; листа (дані) Харківської обласної СЕС №03-2/1833 від 09.09.1997 р.; санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 09.01.1998р. №03-02/43 Харківської обласної СЕС; санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 11.06.1997р. №267 Дергачівської районної санітарно-епідеміологічної станції Харківської області; санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 03.11.1997 р. №488 Дергачівської районної санітарно-епідеміологічної станції Харківської області; санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 05.02.2010 р. Дергачівської районної санітарно-епідеміологічної станції Харківської області).

Так, у вказаній відповіді клініки Науково-дослідного інституту гігієни та професійних захворювань Харківського Національного медичного університету від 28.09.2022р. №07-04-12/409, зазначено, що заявник з 1997 по 2019 роки, неодноразово проходив обстеження в клініці Науково-дослідного інституту гігієни праці та професійних захворювань Харківського Національного медичного університету, спеціалісти якого неодноразово виносили рішення (які ґрунтувалися на тих самих підставах) про відсутність у ОСОБА_1 професійної патології. ОСОБА_1 , 1956 року народження, згідно даних завіреної копії трудової книжки працював на "ТЕЦ 5" машиністом залізодорожного крану топливно-транспортного цеху з 02.11.1984 року по 20.02.1998 р. (13 років). Згідно даних Харківської обласної СЕС №03-2/1833 від 09.09.1997 р. шум на робочому місці машиніста залізодорожного крану складав 94 дБА (ГДР 80 дБА). 17.09.1997 року гр. ОСОБА_1 на ЛКК (лікарсько-консультативна комісія) у клініці ДП "НДІ гігієни праці та професійних захворювань" (далі - ДП НДІ ГП та ПЗ ) був встановлений діагноз: нейросенсорна приглухуватість другого-третього ступеню професійного характеру. Висновок працездатності: протипоказана робота в шумі, на висоті. Рекомендується направити на МСЕК для визначення проценту втрати професійної працездатності. В зв`язку з повторним отриманням клінікою ДП НДІ ГП та ПЗ 09.01.1998р. №03-02/43 санітарно-гігієнічної характеристики умов праці машиніста залізодорожного крану топливно-транспортного цеху Харківської ТЕЦ - 5 гр. ОСОБА_1 від Харківської обласної СЕС, де вказано, що рівень шуму не перевищував ГДР, зайнятість за зміну 4%, тому повторно (з 24.04.1998 р. по 14.05.1998 р). були проведені обстеження та лікування гр. ОСОБА_1 в клініці ДП НДІ ГП та ПЗ та був переглянутий ґенез професійного захворювання і встановлено, що приглухуватість не професійного характеру. В подальшому гр. ОСОБА_1 проходив обстеження в клініці ДП НДІ ГП та ПЗ у 1999 р., 2002 р., а надалі в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ - 2009 р., 2010 р., 2019 р., 2020 р. діагноз: хронічна двобічна сенсоневральная приглухуватість. 03 липня 2019 року на лікарсько-експертної комісії (ЛЕК протокол №16/795 в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ) повторно були розглянуті документи гр. ОСОБА_1 і встановлений діагноз: Даних за професійне захворювання не виявлено. Хронічна двобічна сенсоневральная приглухуватість зі значним ступенем зниження слуху (четвертий ступінь) за кваліфікацією ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Деформація кісток зовнішнього носу з помірним порушенням носового дихання. Висновок працездатності: протипоказана робота в умовах дії шуму, пилу, алергізуючих, подразнюючих речовин, на висоті, важкої фізичної праці, несприятливих метеочинників. Рекомендовано лікування та спостереження за місцем проживання. Рекомендовано слуховий апарат, антиневритична терапія. Сенсоневральна приглухуватість у ОСОБА_1 в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ спостерігається з моменту обстеження в клініці вперше 11.08.1997 р. (в період роботи машиністом залізодорожного крану топливно-транспортного цеху Харківської ТЕЦ - 5). В подальшому обстежувався та лікувався в клініці ДП НДІ ГП та ПЗ у 1999 р., 2002 р., а надалі в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ 2009 р., 2010 р., 2019 р., 2020 р. діагноз: хронічна двобічна сенсоневральная приглухуватість. За даними наданих Дергачівської районної санітарно-епідеміологічної станції Харківської області гр. ОСОБА_1 санітарно-гігієнічної характеристики умов праці №267 від 11.06.1997 р., №488 від 03.11.1997 р. - пил вапняний в повітрі кабіни 50 мг/м3 (ГДК 6,0 мг/м3) зайнятість 4% робочого часу та в санітарно-гігієнічній характеристиці №03-02/43 від 09.01.1998 р. Харківської обласної СЕС - пил негашеного вапна в повітрі кабіни 50 мг/м3 (ГДК 6,0 мг/м3) зайнятість також 4% робочого часу, а в санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці Дергачівської районної санітарно-епідеміологічної станції Харківської області від 05.02.2010 р. - дані по речовинам в повітрі робочої зони не надані. При обстеженні в клініці НДІ ГП та ПЗ з 31.07.1997 р. по 18.09.1997 р. (історія хвороби №901 от 1997г.) виписаний з діагнозом: бронхіальна астма середньої тяжкості з частими нападами ЛН II ст. Даних за професійне захворювання не встановлено через відсутність алергенів в повітрі робочої зони. При обстеженні проведена алергодіагностика, виявлена сенсибілізація до домашнього пилу, перо подушки, ліщини. В подальшому спостерігався за місцем проживання. При загостренні ОСОБА_1 отримував лікування в пульмонологічному відділенні Обласної клінічної лікарні м. Харкова з подальшим прогресуванням бронхіальної астми до IV ступеню і розвитком ХОЗЛ гр. В. ОСОБА_1 неодноразово лікувався в клініці НДІ ГП та ПЗ ХНМУ, питання щодо розгляду професійного ґенезу органів дихання не розглядалось через відсутність алергенів в повітрі робочої зони і мало тривалий час (4%) взаємодії з пилом вапна.

У Медичному висновку Лікарсько-експертною комісією за наявними умовами праці працівника зроблено висновок про те, що: 1. Бронхіальна астма IV ст., персистуюча, важкий перебіг, гормонзалежна, неконтрольована, фаза нестійкої ремісії. Хронічне обструктивне захворювання легень ІІ ст., група В, фаза нестійкої ремісії. Прикореневий та нижньочастковий пневмосклероз. ЛН ІІ-ІІІ ст. (друга-третя). 2. Хронічна двобічна сенсоневральна приглухуватість зі значним ступенем зниження слуху (IV ст.) за класифікацією ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; не встановлення професійного характеру захворювання.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 10 січня 2012 року у справі №2010/2-1214 (залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 19 березня 2012 року та ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 08 травня 2012 року) відмовлено у задоволені позову ОСОБА_1 до Харківської обласної санітарно-епідеміологічної станції, ПАТ «Харківська ТЕЦ-5», Дергачівської районної санітарно - епідеміологічної станції, треті особи - Харківський медичний університет, відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у Дергачівському районі Харківської області, про відновлення порушеного права на соціальний захист, визнання недійсною, дійсною санітарно-гігієнічних характеристик умов праці та покладення зобов`язання.

В рішенні Дергачівського районного суду Харківської області від 09 липня 2014 року у справі №619/2638/14-ц (залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Харківської області від 06 жовтня 2014 року) зазначено, що рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 10 січня 2012 року у справі встановлено, що Харківською обласною СЕС було правомірно складено санітарно-гігієнічну характеристику №03-02/43 від 21.10.1997 р., відповідно до змісту якої інтенсивність впливу шуму при виконанні розвантажувальних робіт, тобто безпосередня робота позивача на крані за 1993-1995 роки складала 4% від загального робочого часу; Харківським науково-дослідним інститутом гігієни праці й профзахворювань на підставі санітарно-гігієнічної характеристики №03-02/43 від 21.10.1997 р. було правомірно прийнято рішення про відсутність у позивача профзахворювання у зв`язку із зайняттям посади машиніста залізничного крану; зайнятість позивача роботою на крані за 1995-1997 рр. складала 4,16% - 5,3% від загального робочого часу.

Також, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 95 Порядку № 337, у спірних випадках остаточне рішення щодо встановлення діагнозу хронічного професійного захворювання (отруєння) приймається центральною лікарсько-експертною комісією державної установи "Інститут медицини праці Національної академії медичних наук України", у роботі якої мають право брати участь лікарі з гігієни праці територіального органу Держпраці, закладу охорони здоров`я, робочого органу Фонду, представники підприємства (установи, організації), первинної організації відповідної профспілки або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці (у разі, коли профспілка на підприємстві (в установі, організації) відсутня), представники вищого органу профспілки. Оскарження рішення зазначеної комісії у разі незгоди хворого або роботодавця здійснюється у судовому порядку.

Проте, доказів звернення заявника до Центральної лікарської експертної комісії Державної установи "Інститут медицини праці імені Ю.І. Кундієва Національної академії медичних наук України" щодо встановлення остаточного діагнозу професійного захворювання, матеріали справи не містять.

Продовжуючи розгляд справи, суд зазначає, що критерії законності управлінського волевиявлення (як у формі рішення, так і у формі діяння) владного суб`єкта викладені законодавцем у приписах ч.2 ст.2 КАС України, а у силу ч.2 ст.77 КАС України обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.

З положень частин 1 і 2 ст.77 КАС України у поєднанні з приписами ч.4 ст.9, абз.2 ч.2 ст.77, частин 3 і 4 ст.242 КАС України слідує, що владний суб`єкт повинен доводити обставини фактичної дійсності за стандартом доказування - "поза будь-яким розумним сумнівом", у той час як до приватної особи підлягає застосуванню стандарт доказування - "баланс вірогідностей".

Разом із тим, суд вважає, що саме лише неспростування владним суб`єктом задекларованого, але не підтвердженого документально твердження приватної особи про конкретну обставину фактичної дійсності, не означає реального існування такої обставини.

І хоча спір безумовно підлягає вирішенню у порядку ч.2 ст.77 КАС України, однак суд повторює, що реальність (справжність та правдивість) конкретної обставини фактичної дійсності не може бути сприйнята доведеною виключно через неспростування одним із учасників справи (навіть суб`єктом владних повноважень) декларативно проголошеного, але не доказаного твердження іншого учасника справи, позаяк протилежне явно та очевидно прямо суперечить меті правосуддя - з`ясування об`єктивної істини у справі.

Правильність саме такого тлумачення змісту ч.1 ст.77 та ч.2 ст.77 КАС України підтверджується правовим висновком постанови Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020р. по справі №520/2261/19, де указано, що визначений ст. 77 КАС України обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Тлумачення змісту цієї норми процесуального закону було викладено Верховним Судом у постанові від 07.11.2019р. по справі №826/1647/16 (адміністративне провадження № К/9901/16112/18), де указано, що обов`язковою умовою визнання протиправним волевиявлення суб`єкта владних повноважень є доведеність приватною особою факту порушення власних прав та інтересів та доведеність факту невідповідності закону оскарженого управлінського волевиявлення.

Оцінивши добуті по справі докази в їх сукупності за правилами ст.ст.72-78, 90, 211 КАС України, суд зазначає, що владними суб`єктами у даному конкретному випадку було забезпечено дотримання положень ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 КАС України, обставини спірних правовідносин були з`ясовані із достатньою повнотою, належні норми права були визначені вірно, застосовані без помилок із дотриманням дійсного змісту, а відтак, реально вчинені оскаржені управлінські волевиявлення узгоджується як із змістом нормативного регламентування спірних правовідносин, так і з дійсними обставинами спору, до погіршення правового становища заявника не призводять.

Наведене засвідчує відсутність факту порушеного права (ущемленого інтересу) заявника, що є визначеною процесуальним законом підставою для відмови у позові.

Доводи позивача про те, що недолучення додатків до відзиву, направленого позивачу, та у зв`язку з пропуском відповідачем-1 строку подачі відзиву на позов, відзив вважається неподаним, суд відхиляє, оскільки згідно з ч. 9 ст. 79 КАС України суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

У даному випадку обсяг наданих доказів є достатньо надмірним. Водночас, відзив на позов відповідача-1 не може бути вилученим із справи. Позов відповідачі не визнали. Оскільки у справі маються рішення суду з питань оцінки умов праці позивача (справи №2010/2-1214 та №619/2638/14-ц), а також позивач прагне до набуття нового раніше не існуючого права, а не до спростування покладеного суб`єктом владних повноважень обов`язку, то будь-яка форма процесуальної поведінки відповідачів в даному конкретному випадку не є підставою для задоволення позову, оскільки об`єктивно не здатна підтвердити факту настання професійного захворювання.

При розв`язанні спору, суд зважає на практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі за текстом - Конвенція; рішення від 21.01.1999р. у справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22.02.2007р. у справі "Красуля проти Росії", від 05.05.2011р. у справі "Ільяді проти Росії", від 28.10.2010р. у справі "Трофимчук проти України", від 09.12.1994р. у справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 01.07.2003р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", від 07.06.2008р. у справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") і тому надав оцінку усім обставинам справи, котрі мають юридичне значення для правильного вирішення спору, та дослухався до усіх аргументів сторін, які ясно і чітко сформульовані та здатні вплинути на результат вирішення спору.

Розподіл судових витрат по справі слід здійснити відповідно до ст.139 КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, ст.ст.241-243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов - залишити без задоволення.

Роз`яснити, що судове рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України (після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду; підлягає оскарженню до Другого апеляційного адміністративного суду у строк згідно з ч.1 ст.295 КАС України (протягом 30 днів з дати виготовлення повного судового рішення).

Суддя О.В. Старосєльцева