Справа № 520/8507/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 р. Справа № 520/8507/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Жигилія С.П. , Русанової В.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2023, головуючий суддя І інстанції: Білова О.В., м. Харків, повний текст складено 17.01.23 по справі № 520/8507/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції України в Харківській області

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі по тексту ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі по тексту ГУ Нацполіції в Харківській області, відповідач), в якому з урахуванням уточнень, просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача по справі - Головне управління національної поліції в Харківській області у зв`язку з невиконанням вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» пропозицій перерахуванні та виплати належної ОСОБА_1 грошової виплати відповідно до Постанови, які вказані в заходах досудового врегулювання спору, а також нарахування виплат за роботу у нічний час;

- зобов`язати відповідача по справі - Головне управління національної поліції в Харківській області перерахувати та виплатити в повному обсязі суму грошей, які повинні бути нараховані на ім`я ОСОБА_1 у повному обсязі в період з лютого 2022 року по травень 2022 року включно, відповідно Постанови, а також за роботу у нічний час з лютого 2022 по травень 2022 року включно.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що у лютому, березні, квітні та травні 2022 року йому, як поліцейському за період проходження ним служби на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції у відділах № 1 ХРУП № 3 та № 1 ГУНП в Харківській області протиправно не було нараховано та виплачено додаткову винагороду згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (далі по тексту постанова КМ України № 168) у сумі 30000 грн за місяць, а також додаткову винагороду у збільшеному розмірі згідно з постановою КМ України № 168 у сумі 56000 грн, у той час як інші поліцейські, з якими він виконував службові обов`язки, отримали вказані винагороди. У відповіді на адвокатський запит відповідачем підтверджено ненарахування та невиплату вказаних додаткових винагород за спірний період. Крім того, за весь вказаний період позивачу не була нарахована доплата за роботу в нічний час за багаторазове несення служби у добових чергуваннях, що також на його думку є протиправною бездіяльністю відповідача, яка призвела до порушення його права на отримання належного йому грошового забезпечення за спірний період.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2023 по справі № 520/8507/22 адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та необґрунтованість судового рішення, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2023 по справі № 520/8507/22 та прийняти постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Стверджує, що внаслідок не направлення йому, як це передбачено ч. 3 ст. 162 КАС України, відзиву на позовну заяву, він був позбавлений можливості надати відповідь на відзив, що призвело до суттєвого порушення його права, як позивача по справі, та є підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

З посиланням на пункти 1, 3 постанови КМ України № 168 наполягав на наявності у нього права, як співробітника Національної поліції України, на отримання під час дії воєнного стану, який запроваджено указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 64/2022, додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі за лютий-травень 2022 року, яка внаслідок протиправної бездіяльності відповідача не нараховувалась та не виплачувалась.

Вважає, що жодного доказу порушення ним службової дисципліни, не виходу у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 на службу у Відділ поліції № 1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області та не виконання службових обов`язків за посадою відповідачем до суду не надано.

З огляду на вищезазначене, доводи відповідача щодо відсутності права позивача на отримання відповідних видів додаткової винагороди за спірний період є необґрунтованими.

Представник відповідача у надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві просив вимоги апеляційної скарги ОСОБА_1 відхилити, як безпідставні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване. Вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо відсутності у позивача права на отримання додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі у період з 24.02.2022 по 13.04.2022, передбаченої постановою КМ України № 168.

Звернув увагу суду апеляційної інстанції на те, що відповідно до пункту 1 постанови КМ України № 168 розмір додаткової винагороди визначається пропорційно часу перебування поліцейського на службі та виконання ним обов`язків в розрахунку на місяць. Обрахунок персонального розміру додаткової винагороди у збільшеному розмірі кожного поліцейського проводиться шляхом ділення розрахункового місячного розміру додаткової винагороди у збільшеному розмірі (з урахуванням пункту 3 розділу І) на кількість календарних днів у розрахунковому місячному періоді дії воєнного стану та множення на кількість днів безпосередньої участі в бойових діях (заходах) і на коригувальний коефіцієнт. У разі залучення до служби на добу, розрахунок добового часу зараховується як два календарних дні, у якому доба почалася та закінчилася. Розміри коригувальних коефіцієнтів до розрахунку включаються згідно з додатком 2 до цих Методичних рекомендацій. Час безпосередньої участі в бойових діях (заходах) може бути включений лише в разі здійснення дій (заходів) у районах ведення бойових дій, що затверджені відповідним наказом Головнокомандувача Збройних Сил України.

Враховуючи, що ОСОБА_1 у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 до списків поліцейських, які виконують службові обов`язки та заслуговують на додаткову винагороду до 30000 грн не включався, оскільки не виходив на службу у Відділ поліції № 1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області та не виконував службові обов`язки за посадою, не брав безпосередню участь у бойових діях, не забезпечував здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії, а також не перебував на обліку в інших територіальних органах Національної поліції України, наказ відносно ОСОБА_1 про виплату йому додаткової винагороди не видавався. Отже, підстави для нарахування та виплати додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі відповідно також були відсутні.

В наданих до суду додаткових поясненнях представник відповідача підтвердив свою попередню правову позицію та підкреслив, що у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 під час проходження служби ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Відділу поліції № 1 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області службові обов`язки не виконував, залишав місце несення служби коли бажав. Документи, які б підтверджували виконання службових обов`язків у відділі поліції відсутні.

Також пояснив, що 24.02.2022 ОСОБА_1 відповідно до Книги видачі й приймання озброєння та спеціальних засобів ВП №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області (інв.№ 1395 від 01.01.2022) було отримано табельну вогнепальну зброю, яку в подальшому 05.03.2022 було повернуто до відділу поліції невстановленою особою.

Згідно з Журналом нарядів ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області(інв. № 1394 від 01.01.2022) ОСОБА_1 у вказаний вище період на чергування не заступав.

Відповідно до відомостей Журналу вхідної та вихідної кореспонденції (інв. № 1394 від 01.01.2022) та Журналу Єдиного обліку заяв та повідомлень ВП № 1 ХРУП № З ГУНП в Харківській області (інв. № 1390 від 01.01.2022) ОСОБА_1 у вказаний період жодного документу не надсилав та не отримував.

Повідомив, що за період з 14.04.2022 по 31.05.2022 під час проходження служби ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області згідно з Книгою нарядів ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області (інв. №1844 від 11.04.2022) ОСОБА_1 заступав на патрулювання території Основян`ського району з 08.00 до 18.00 год. у такі дні: 16.04.20222, 17.04.2022, 18.04.2022, 19.04.2022, 20.04.2022, 23.04.2022, 25.04.2022, 26.04.2022, 29.04.2022, 01.05.2022, 02.05.2022, 05.05.2022, 07.05.2022, 08.05.2022, 11.05.2022, 12.05.2022, 13.05.2022, 14.05.2022, 18.05.2022, 19.05.2022, 23.05.2022, 24.05.2022, 25.05.2022, 26.05.2022, 30.05.2022, а на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи: 21.04.2022, 03.05.2022, 09.05.2022, 16.05.2022, 21.05.2022, що підтверджується листом начальника Відділу поліції № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області полковника поліції Ігоря Зіненка від 14.06.2023 № 7489/119-63/01/12-2023.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 у спірний період проходив службу у підрозділах ГУНП в Харківській області.

Згідно з витягом із послужного списку позивача, у період з 20.04.2021 по 14.04.2022 ОСОБА_1 проходив службу на посаді оперуповноваженого СКП ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, у період з 14.04.2022 по 27.07.2022 - на посаді оперуповноваженого СКП ВП № 1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, з 27.07.2022 по теперішній час - на посаді оперуповноваженого зонального сектору № 1 відділу кримінальної поліції ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області.

З відповіді УФЗБО ГУНП в Харківській області від 03.11.2022 № 2072/119-29/03-2022 встановлено, що у списках поліцейських, які мають право на додаткову та збільшену додаткову винагороду відділу поліції №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області згідно з постановою КМ України № 168 від 28.02.2022 за періоди з 24.02.2022 по 25.03.2022 та з 26.03.2022 по 24.04.2022 прізвище ОСОБА_1 , не зазначено.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що згідно з приписами постанови КМ України №168 відповідно до списків на додаткову та збільшену додаткову винагороду відділу поліції № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 з урахуванням утримання 1,5% військового збору було нараховано та виплачено :

- у травні 2022 року за період з 25.04.2022 по 24.05.2022 додаткову винагороду у сумі 29 550,00 грн;

- у червні 2022 року за період з 26.03.2022 по 24.04.2022 додаткову винагороду у сумі 10 835,00 грн), за період з 25.05.2022 по 23.06.2022 додаткову винагороду у сумі 18 715,00 грн та збільшену додаткову винагороду у сумі 55 160,00 грн;

- у липні 2022 року за період з 26.03.2022 по 24.04.2022 збільшену додаткову винагороду у сумі 10 835,00 грн та за період з 25.05.2022 по 23.06.2022 збільшену додаткову винагороду у сумі 16 548,00 грн;

- у серпні 2022 року за період з 26.03.2022 по 24.04.2022 збільшену додаткову винагороду у сумі 9 390,00 грн.

Позивач також зазначив, що відповідачем не виплачено йому доплати за службу в нічний час за період з лютого 2022 по травень 2022 року включно.

Водночас відповідач наголошував, що підстави для нарахування доплати за службу в нічний час за спірний період, крім вже проведених, відсутні.

Так, листом начальника ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Ю.Попельнюка від 03.11.2022 № 2674 повідомлено, що у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 згідно з книгою нарядів № 1 відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області, інв. № 1394-21р, ОСОБА_1 на добові чергування не заступав, службу у нічний час не ніс.

Позивач вважаючи, що відповідачем за період з лютого 2022 року по травень 2022 року під час дії воєнного стану допущено протиправну бездіяльність в частині невиплати за цей період проходження служби у повній мірі додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі відповідно до постанови КМ України № 168, звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з відсутності підстав для виплати додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі у заявлених ОСОБА_1 сумах, оскільки у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 позивач не виходив на службу у Відділ поліції № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області та не виконував службові обов`язки за посадою, не брав безпосередню участь у бойових діях, не забезпечував здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії, а також не перебував на обліку в інших територіальних органах Національної поліції України, наказ про виплату йому додаткової винагороди не видавався.

Враховуючи, що вказані обставини підтверджені матеріалами справи та не спростовані позивачем в позові та доданих до нього доказах, суд зазначив про обґрунтованість доводів відповідача щодо відсутності права позивача на отримання спірних видів додаткової винагороди за період з 24.02.2022 по 25.03.2022.

Щодо періоду з 26.03.2022 по 23.06.2022 судом встановлено, що позивачу проведено виплати додаткової та додаткової винагороди у збільшеному, доказів їх здійснення у неналежному розмірі позивачем не надано, а тому позовні вимоги в зазначеній частині задоволенню також не підлягають. Посилання на розміри здійснених виплат відповідної винагороди колегам позивача судом відхилено оскільки не доводять обставин, які входять до предмету доказування у спорі між ОСОБА_1 та відповідачем.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог в частині виплати позивачу доплати за службу в нічний час судом встановлено, що у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 ОСОБА_1 на добові чергування не заступав та не виконував службових обов`язків в нічний час, а за період з 14.04.2022 по 26.07.2022 всі належні йому виплати за несення служби у нічний час нараховані та виплачені йому відповідачем у повному обсязі.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною другою цієї статті визначено, що у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі по тексту Закон № 580-VIII).

Відповідно до частин першої та третьої статті 59 Закону № 580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік і форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону № 580-VIII).

До основних завдань, які покладені на поліцію віднесено: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги (ст. 2 Закону України «Про Національну поліцію»).

Положеннями статті 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до пунктів 1, 2 та 6 частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

За визначенням, наведеним у частині 1 статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Положеннями пункту 24 частини 1 статті 23 Закону № 580-VIII встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України Про правовий режим воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Надалі, Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, а Указом Президента України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні від 18 квітня 2022 року № 259, затвердженого Верховною Радою України, передбачено продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, тобто до 25 травня 2022 року. В подальшому, Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 №341/2022, затвердженим Законом України від 22.05.2022 №2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно із частиною 2 статті 24 Закону № 580-VIII у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

З наведеного слідує, що під час воєнного стану на поліцейського покладено додаткові повноваження та обов`язки, дотримання та виконання яких мають здійснюватись працівниками поліції сумлінно. Приймаючи присягу працівника поліції, позивач взяв на себе підвищені вимоги, які пред`являються до працівників поліції при проходженні служби і яких вони мають дотримуватися.

На виконання указів Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні та № 69 Про загальну мобілізацію Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» (в первісній редакції визначено, що на період дії воєнного стану (далі по тексту постанова КМ України № 168).

Положеннями абз.1 пункту 1 постанови КМ України № 168 установлено, що на період дії воєнного стану військовослужбовцям Збройних Сил, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Головного управління розвідки Міністерства оборони, Національної гвардії, Державної прикордонної служби, Управління державної охорони, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації, Державної спеціальної служби транспорту, особам рядового і начальницького складу Державної служби з надзвичайних ситуацій, особам начальницького складу управління спеціальних операцій Національного антикорупційного бюро та поліцейським виплачується додаткова винагорода в розмірі до 30000 гривень пропорційно в розрахунку на місяць, а тим з них, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій Російською Федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів (у тому числі військовослужбовцям строкової служби), - розмір цієї додаткової винагороди збільшується до 100 000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах. Особам рядового і начальницького складу територіальних (міжрегіональних) воєнізованих формувань Державної кримінально-виконавчої служби, що залучаються Головнокомандувачем Збройних Сил до складу оперативно-стратегічного угруповання відповідної групи військ для безпосередньої участі у бойових діях або забезпечення здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах проведення воєнних (бойових) дій у період здійснення зазначених заходів, виплачується додаткова винагорода в розмірі до 100000 гривень в розрахунку на місяць пропорційно часу участі у таких діях та заходах.

Виплата такої додаткової винагороди здійснюється на підставі наказів командирів (начальників) (абз.4 пункту 1 постанови КМ України № 168).

Аналіз наведених норм права дозволяє колегії суддів дійти висновку, що на період дії воєнного стану (який було запроваджено Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, та в подальшому строк дії якого в Україні було продовжено), поліцейські мають право на виплату додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі за умови їх безпосередньої участі у бойових діях або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах їх ведення (здійснення), зокрема на тимчасово окупованій Російською Федерацією території України, на території між позиціями сил оборони та позиціями військ держави-агресора, у період здійснення зазначених заходів, здійснення якої проводиться на підставі наказів командирів (начальників).

Відповідно до статті 94 Закону № 580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Критерії виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, визначаються Порядком та умовами виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 квітня 2016 року № 260, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за № 669/28799 (далі - Порядок № 260).

Відповідно до пункту 6 Порядку № 260 підставою для виплати грошового забезпечення є наказ керівника (начальника) органу, закладу, установи Національної поліції (далі - орган поліції) про призначення на посаду поліцейського відповідно до номенклатури посад, наказ ректора ЗВО про зарахування на навчання або наказ про зарахування в розпорядження відповідного органу поліції та встановлення конкретного розміру окладів, надбавок, доплат.

Положеннями пункту 7 Порядку № 260 передбачено, що грошове забезпечення поліцейським виплачується за місцем проходження служби виключно в межах асигнувань, затверджених кошторисом органу поліції на грошове забезпечення. Грошове забезпечення курсантам, ад`юнктам, докторантам, слухачам із числа середнього складу поліції, а також курсантам із числа молодшого складу поліції ЗВО виплачується за місцем проходження служби (навчання) виключно в межах асигнувань, затверджених кошторисом ЗВО.

За час відсутності поліцейського на службі без поважних причин грошове забезпечення не виплачується (пункт 8 Порядку № 260).

З метою врегулювання питань нарахування та виплати додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі, передбаченої постановою КМ України № 168, за підписом Голови Національної поліції України І. Клименка розроблено Методичні рекомендації щодо виплати додаткової винагороди поліцейським під час дії воєнного стану, передбаченої постановою КМ України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 23.03.2022 № 355-1/ВС.

Відповідно до пункту 2 розділу І Методичних рекомендацій виплата винагороди здійснюється органом, установою за місцем постійного проходження служби поліцейського, де він призначений на штатну посаду на підставі наказів такого органу, установи. Видання наказу здійснюється щомісяця не пізніше 28 числа (до завершення воєнного стану).

Згідно з пунктом 3 розділу І Методичних рекомендацій розрахунковий місячний період для виплати винагород визначається з 24 лютого по 25 березня, а в подальшому з 26-го числа поточного місяця на наступні 30 днів періоду дії воєнного стану. У разі, якщо воєнний стан у розрахунковому місячному періоді визначений у меншій кількості календарних днів, ніж розрахунковий місячний період, то розмір винагород визначається шляхом ділення їхніх місячних розмірів на кількість календарних днів, коли був воєнний стан у розрахунковому місячному періоді.

На виконання пункту 5 розділу І Методичних рекомендацій додаткова винагорода виплачується в межах асигнувань, передбачених в кошторисі органу, установи.

За визначенням, наведеним у пункті 1 розділу II Методичних рекомендацій додаткова винагорода встановлюється пропорційно та виплачується поліцейським за календарний період проходження служби в розрахунковому місячному періоді з урахуванням умов щодо періодів, які не враховуються до періоду, за який може бути встановлена винагорода згідно з розділом IV цих Методичних рекомендацій.

Відповідно до пункту 2 розділу II Методичних рекомендацій додаткова винагорода встановлюється, ураховуючи кількість календарних днів проходження служби, крім періодів, зазначених у пункті 1 розділу IV цих Методичних рекомендацій. Обрахунок додаткової винагороди проводиться шляхом ділення місячного розміру додаткової винагороди 30 000 на кількість календарних днів у розрахунковому місячному періоді дії воєнного стану та множення на кількість днів проходження служби за виключенням періодів, зазначених у п. 1 розділу IV.

Виходячи зі змісту пункту 3 розділу II Методичних рекомендацій для оформлення наказу про встановлення додаткової винагороди керівниками структурних підрозділів або відокремлених підрозділів органу (установи) поліції подаються списки поліцейських з пропорційно обрахованим розміром винагороди, що пропонується до встановлення.

Положеннями пункту 1 розділу IV Методичних рекомендацій передбачено, що додаткова винагорода не встановлюється поліцейським за період, зокрема, відсутності за місцем знаходження органу (підрозділу), закладу, установи з незаконних причин.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Методичних рекомендацій збільшена додаткова винагорода (до 70 000 грн додатково до додаткової винагороди) установлюється та виплачується поліцейським, які беруть безпосередню участь у бойових діях або забезпечують здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії, перебуваючи безпосередньо в районах у період здійснення зазначених заходів (далі дії (заходів) за фактичний час виконання ними цих службових обов`язків.

Згідно з пунктом 2 розділу ІІІ Методичних рекомендацій збільшена додаткова винагорода виплачується пропорційно часу участі в діях (заходах) у розрахунковому місячному періоді здійснення дій (заходів) під час воєнного стану, що обраховується за час фактичної участі в діях (заходах).

Перелік дій (заходів) з національної безпеки та оборони, відсічі і стримування збройної, до забезпечення яких можуть залучатися поліцейські, визначений в додатку 2 до цих Методичних рекомендацій.

Обрахунок персонального розміру збільшеної додаткової винагороди кожного поліцейського проводиться шляхом ділення розрахункового місячного розміру збільшеної додаткової винагороди (з урахуванням пункту 3 розділу І) на кількість календарних днів у розрахунковому місячному періоді дії воєнного стану та множення на кількість днів безпосередньої участі в бойових діях (заходах) і на коригувальний коефіцієнт. У разі залучення до служби на добу, розрахунок добового часу зараховується як два календарних дні, у якому доба почалася та закінчилася.

Розміри коригувальних коефіцієнтів до розрахунку включаються згідно з додатком 2 до цих Методичних рекомендацій.

Час безпосередньої участі в бойових діях (заходах) може бути включений лише в разі здійснення дій (заходів) у районах ведення бойових дій, що затверджені відповідним наказом Головнокомандувача Збройних Сил України.

Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ Методичних рекомендацій підтвердженням здійснення дій (заходів) є список поліцейських з обрахованим у зазначений спосіб розміром винагороди, що пропонується до виплати (додаток 3), який в подальшому є додатком до наказу.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що позивача за період з 24.02.2022 по 13.04.2022 не було включено до списку поліцейських, які безпосередньо брали участь в бойових діях (заходах) у районах ведення бойових дій, що затверджені відповідним наказом Головнокомандувача Збройних Сил України.

Також, колегією суддів встановлено, що наказів командира (начальника) про виплату ОСОБА_1 додаткової винагороди та додаткової винагороди у збільшеному розмірі за період з 24.02.2022 по 13.04.2022 не приймалося.

Водночас, саме наказ командира (начальника) позивача у розумінні пункту 1 постанови КМ України № 168 є підставою для здійснення виплати додаткової винагороди. Неприйняття такого наказу унеможливлює проведення спірних виплат.

Разом з цим, позивачем не наведено об`єктивних даних, які б свідчили про протиправність бездіяльності відповідача з невидачі наказу про здійснення виплати додаткових винагород за спірний період.

Листом начальника ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області полковника поліції Юрія Попельнюка повідомлено, що ОСОБА_1 у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 до списків поліцейських, які виконують службові обов`язки та заслуговують на додаткову винагороду до 30000 грн не включався. В якості мотивування такого рішення зазначено залишення місця служби, не виконання службових обов`язків позивачем в цей період. Документів, які б підтверджували виконання службових обов`язків позивачем, як поліцейським за спірний період у відділі поліції відсутні.

Надані позивачем разом з апеляційною скаргою рапорти на ім`я начальника відділення поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області полковника поліції ОСОБА_2 не містять дати їх складення, та за своїм змістом знеособлені (в тексті рапорту, 5 рядок не вказано прізвища та ініціалів старшого лейтенанта поліції, який в певний період часу ніс службу). Доказів подання таких рапортів до відділення поліції за місцем роботи позивачем до суду не надано.

Колегія суддів наголошує, що адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями, визначеними статтею 2 КАС України.

Завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади не допускає надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного суду є контроль за легітимністю прийняття рішень.

Виходячи зі змісту положень КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Під дискреційним повноваженням слід розуміти компетенцію суб`єкта владних повноважень на прийняття самостійного рішення в межах, визначених законодавством, та з урахуванням принципу верховенства права.

Зміст компетенції органу виконавчої влади складають його повноваження - певні права та обов`язки органу діяти, вирішуючи коло справ, визначених цією компетенцією. В одних випадках це зміст прав та обов`язків (право діяти чи утримуватися від певних дій). В інших випадках органу виконавчої влади надається свобода діяти на свій розсуд, тобто оцінюючи ситуацію, вибирати один із кількох варіантів дій (або утримуватися від дій) чи один з варіантів можливих рішень.

Отже, враховуючи, що позивача за період з 24.02.2022 по 13.04.2022 не було включено до відповідного списку поліцейських, які виконують службові обов`язки та заслуговують на додаткову винагороду та на додаткову винагороду у збільшеному розмірі, та не прийнято відповідних наказів про здійснення таких виплат, позовні вимоги про визнання протиправної бездіяльності та зобов`язання Головного управління національної поліції в Харківській області перерахувати та виплатити суму грошей, які повинні бути нараховані на ім`я ОСОБА_1 у повному обсязі в період з лютого 2022 року по травень 2022 року включно не підлягають задоволенню, а висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні цієї частини позовних вимог є правильним.

Щодо правомірності обчислення позивачу грошового забезпечення з урахуванням доплати за службу в нічний час за період з лютого 2022 року по травень 2022 року включно, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" № 988 від 11 листопада 2015 року (далі - Постанова № 988), грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 988 встановлено виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Вищенаведеній нормі кореспондують також положення пункту 11 Розділу II Порядку № 260, відповідно до якого поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється керівником підрозділу, у якому проходить службу поліцейський, шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною в додатку 1 до цього Порядку та умов, яка до 15 числа місяця, наступного після залучення поліцейських до несення служби в нічний час, подається до фінансового підрозділу.

Доплата за службу в нічний час не має постійного характеру та виплачується поліцейським, залучення яких до служби в нічний час, підтверджене вказаними вище документами, за минулий місяць одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що у період з 24.02.2022 по 13.04.2022 згідно з книгою нарядів № 1 відділу поліції № 1 Харківського районного управління поліції № 3 ГУНП в Харківській області, інв. № 1394-21р, ОСОБА_1 на добові чергування не заступав, службу у нічний час не ніс. Вищенаведене також підтверджується листом начальника ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Ю.Попельнюка від 03.11.2022 № 2674.

За період з 14.04.2022 по 26.07.2022 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 проходив службу у відділі поліції № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, де йому за квітень 2022 року і травень 2022 року було нараховано та виплачено в липні 2022 року доплату за службу в нічний час: за квітень 2022 року - 60,00 грн. та за травень 2022 року - 143,18 грн згідно наданих до УФЗБО ГУНП в Харківській області персональних переліків поліцейських відділу поліції № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області для нарахування доплати за службу в нічний час за формою (додаток 1) Порядку.

За вище встановлених обставин у справі слід дійти висновку, що позивач ніс службу у нічний час лише під час проходження служби у ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області, у зв`язку з чим йому було нараховано та виплачено доплату до грошового забезпечення за службу в нічний час.

Доказів зворотного позивачем не надано, а колегію суддів під час апеляційного перегляду справи не встановлено.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання відповідача здійснити доплату за службу в нічний час за період з лютого по травень 2022 року.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на порушення судом першої інстанції ч. 3 ст. 162 КАС України щодо не направлення позивачу відзиву на позовну заяву, як на підставу для скасування судового рішення, оскільки відповідно до відповіді Державного підприємства «Центр судових сервісів» № 108036 від 14.06.2023 про наявність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» з 02.11.2022.

Отже, враховуючи дату формування відзиву на позовну заяву в системі «Електронний суд» 17.11.2022, прийняття рішення судом першої інстанції 17.01.2023 позивач мав можливість та достатньо часу ознайомитися з вказаним документом.

Згідно з частиною 1 статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги з вищезазначених підстав не спростовують висновків суду першої інстанції.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.01.2023 по справі № 520/8507/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді С.П. Жигилій В.Б. Русанова