Справа № 380/10478/23
Суддя: Морська Галина Михайлівна
Дата ухвалення: 2023-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань поновлення та продовження процесуальних строків

19 червня 2023 року
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Морської Г.М. розглянувши в порядку письмового провадження заяву позивача про поновлення строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним рішення ,-

в с т а н о в и л а :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" (далі - позивач), через свого представника, звернулося до суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 18.02.2022 №3231/13-01-18-08/42414243.

Ухвалою від 18.05.2023 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (в письмовому провадженні).

Представник Головного управління ДПС у Львівській області разом із відзивом на позовну заяву подав до суду клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду. Клопотання мотивоване тим, що на момент отримання позивачем рішення про результати розгляду скарги, сталою була судова практика щодо шестимісячного строку звернення до суду з позовом про скасування податкового-повідомлення рішення. Зазначає, що ТОВ Юридична компанія Мейн Бізнес Партнер при звернення до суду з позовом про скасування додаткового повідомлення-рішення пропущено шестимісячний строк, який обчислюється з 08.08.2022 дати вручення рішення.

Ухвалою від 08.06.2023 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви в спосіб надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду разом із доказами, які, на його думку, вказують на поважність причин пропуску строку.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" подав заяву про поновлення строку звернення до суду, у якій зазначає, що про існування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення підприємству стало відомо тільки в квітні 2023 року з матеріалів справи №380/6304/23. Позивач наголошує, що з інформації сервісу відстежити Інтернет сайту Укрпошти, по поштових номерах 865 та 870 зазначених в повідомленні про вручення, долученого відповідачем, дані про відправлення відсутні, тому що не зареєстровані в системі. Окрім того позивач стверджує, що фактично не міг отримати 08.08.2022 поштове відправлення, оскільки у вказаний час на підприємстві працювало лише три особи, двоє з яких перебували у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, а ще один працівник захворіла на коронавірусну інфекцію Covid -19 та перебувала на лікуванні (підтверджується результатами дослідження ПЛР тестуванням від 05.08.2022). Відтак, позивачу не відомо чий підпис міститься в повідомленні про вручення поштового відправлення, яке було долучено відповідачем на підтвердження надіслання позивачу спірного податкового повідомлення-рішення №3231/13-01-18-08/42414243 від 18.02.2022.

Вирішуючи зазначену заяву суд виходить з такого.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначалось судом в ухвалі про залишення позову без руху, згідно з позицією Верховного Суду, наведеною в постанові від 27.01.2022 по справі №160/11673/20, процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності.

На підтвердження надсилання ТОВ "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" податкового повідомлення-рішення від 18.02.2022 №3231/13-01-18-08/42414243 податковим органом надано копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №65 870), згідно якого поштове відправлення було отримано представником за довіреністю 08.08.2022.

При цьому, спростовуючи отримання спірного повідомлення-рішення саме 08.08.2022 позивачем надано до суду штатний розпис ТОВ "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнерс", згідно якого на підприємстві працює : директор - Марчук С.В., юрист - Тодеренчук С.І., офіс-адміністратор - Дідух М.В.

Згідно наказів від 06.07.2020 №06/07/20-К та від 08.07.2022 №08/07/22-К ОСОБА_1 та Дідух М.В. надано відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 07.07.2020 та 09.07.2022 відповідно.

Крім того, за результатами лабораторних досліджень від 05.08.2022 №102611у ОСОБА_2 виявлено коронавірус COVID-19.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні у справі «Серявін та інші проти України» (набуло статусу остаточного 10.15.2011) Європейський Суд з прав людини зазначив (цитата наводиться без посилань на інші справи): «… що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (…). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (…). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (…)».

Європейський Суд з прав людини вже звертав увагу на те, що «застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірною гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26.07.2007)».

З огляду на це, в контексті обставин справи, суди повинні звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справах «Bellet v. France» та «Nunes Dias v. Portugal»).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

З урахуванням наведених представником позивача обставин та долучених до заяви доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення клопотання позивача та визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду та відповідно до безпідставності клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Керуючись статтями 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України суд,-

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позову без розгляду відмовити.

Клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" про поновлення строку звернення до суду -задовольнити.

Визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "Юридична компанія "Мейн Бізнес Партнер" строк звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду прийняте за наслідками розгляду справи.

Суддя Морська Г.М.