Справа № 520/28670/21
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2023-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2023 р.Справа № 520/28670/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Курило Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.06.2022, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 29.06.23 року по справі № 520/28670/21

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з питань праці третя особа Виконуючий обов`язки голови Державної служби України з питань праці Дегнера Ігор Анатолійович

про визнання протипранвим та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної служби України з питань праці, третя особа Виконуючий обов`язки голови Державної служби України з питань праці Дегнера Ігор Анатолійович в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок про оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії "Б" у 2021 році, в частині затвердження висновку про оцінювання результатів службової діяльності начальника Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_1 у 2021 році, що затверджений наказом Держпраці № 156-кт від 13.12.2021;

- визнати протиправним та скасувати наказ Держпраці № 165-кт від 22.12.2021 "Про звільнення ОСОБА_1 ", яким звільнено ОСОБА_1 з посади начальника Головного управління Держпраці у Харківській області у перший день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатом оцінювання службової діяльності у 2021 році відповідно до п.3 ч.1. та ч.5 ст. 87 Закону України "Про державну службу";

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Головного управління Держпраці у Харківській області;

- стягнути з Головного управління Держпраці у Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня звільнення по день поновлення на посаді;

- рішення суду в частині поновлення на посаді та виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць піддати негайному виконанню;

- встановити судовий контроль за виконанням рішення суду та зобов`язати Держпраці подати у строк не пізніше наступного дня, що слідує за днем постановлення рішення суду, звіт про виконання рішення суду;

- судові витрати покласти на відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що перебуваючи на посаді начальника Головного управління Держпраці у Харківській області 24.12.2020 головою Держпраці йому визначені завдання і ключові показники державного службовця з метою оцінювання службової діяльності на 2021 рік. З вказаними завданнями він ознайомлений 06.01.2021. Вважає, що при проведенні оціночної співбесіди відповідач не обґрунтував та не конкретизував у чому саме полягає неналежне виконання позивачем визначених йому ключових завдань. Оскаржувані результати виконання завдань державним службовцем у графі "Обгрунтування" є абстрактними та не містять жодних конкретних зауважень чи заперечень, чи спростувань щодо досягнутих результатів Також позивач вказує на те, що всупереч приписів Наказу Національного агентства України з питань державної служби від 20.11.2020 № 217-20 протягом 2021 року моніторинг виконання ним завдань у 2021 році не проводився. Також вказує, що ОСОБА_1 по кожному з визначених завдань надана інформація про вжиті організаційні, практичні та методичні заходи які на його думку є співмірними та достатніми задля отримання позитивної оцінки та досягнення високих результатів у його діяльності як керівника територіального управління Держпраці.

Зважаючи на викладене позивач зазначає, що для висновку про негативну оцінку результатів діяльності державного службовця повинні бути об`єктивно встановлені факти, що свідчать про неналежне виконання ним своїх службових обов`язків, систематичне порушення дисципліни, вчинення ганебних вчинків, злочинів, корупційних правопорушень, порушення присяги, критично низький рівень теоретичних знань чи професійних навичок. При цьому, зазначені негативні факти повинні бути задокументовані під час проведення оцінювання.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.06.2022 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.06.2022 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що відповідачем не дотримано порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності позивача, а також оцінка, яка виставлена за виконання завдань не відповідають обгрунтуванню критеріїв виставлення балів, визначених Порядком № 640, висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 за 2021 рік не може вважатися законним та обгрунтованим, а тому є протиправним та підлягає скасуванню, а допущені відповідачем процедурні порушення впливають на результат оцінювання позивача.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, Державна служба України з питань праці зазначає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції. Зазначає, що наказ Держпраці від 22.12.2021 №165-кт "Про звільнення ОСОБА_1 " є правомірним, що виключає можливість його скасування та обов`язку поновлення позивача на публічній службі.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Матеріалами справи підтверджено, що Наказом Держпраці від 19.01.2018 № 2-кт ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Головного управління Держпраці у Харківській області.

Позивач, станом на дату проведення щорічного оцінювання результатів службової діяльності, обіймав посаду керівника Управління, що віднесена до посад державної служби категорії "Б".

Суб`єктом призначення на посаду та безпосереднім керівником позивача, як начальника Управління, є Голова Держпраці.

05.10.2021 Державною службою України з питань праці видано наказ № 121-кт, в якому встановлено строки проведення оціночної співбесіди у період з 1.11.2021 по 22.11.2021. Натомість співбесіда з ним проведена 25.11.2021, тобто поза межами визначеного графіку.

При проведенні оціночної співбесіди йому виставлена негативна оцінка. 26.11.2021 ОСОБА_1 до Держпраці подані зауваження, однак відповідь про результати їх розгляду він не отримав.

У зв`язку з виставленням негативної оцінки за результатами оцінювання позивача звільнено відповідно до п.3 ч.1. та ч.5 ст. 87 Закону України "Про державну службу".

Не погодившись з зазначеною оцінкою, висновками щодо оцінювання і звільненням, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовнизх вимог, суд першої інстанції виходив з їх необгрунтованості.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до приписів частини першої, другої статті 44 Закону № 889 результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Так, 24.12.2020 з метою оцінювання позивача - державного службовця категорії "Б", т. в. о. Голови Держпраці Сажієнком В. В. з урахуванням функцій та обов`язків, визначених у Положенні про Управління, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84 (далі - Положення), позивачу визначено індивідуальну програму професійного розвитку державного службовця та п`ять завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" на 2021 рік, а саме:

Завдання 1: організація роботи щодо запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

Завдання 2: організація роботи щодо забезпечення прав і гарантій медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Завдання 3: здійснення територіальними органами Держпраці інформаційно-роз`яснювальної роботи щодо запобігання виробничого травматизму та зниження його рівня.

Завдання 4: проведення моніторингу та аналізу ефективності інспекційної діяльності територіальних органів Держпраці під час здійснення заходів державного нагляду за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт на будівельних майданчиках області.

Завдання 5: фактичне проведення позапланових перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів.

Позивач, відповідно до вимог пункту 5 Порядку № 640, ознайомився з визначеними завданнями і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на 2021 рік, 06.01.2021, про що свідчить підпис позивача у графі "Ознайомлення державного службовця".

Відповідно до пункту 13 Порядку № 640 визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні-грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначенням завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Наказом Держпраці від 05.10.2021 № 121-кт "Про визначення результатів завдань державними службовцями апарату Держпраці, які займають посади державної служби категорій "Б" та "В" та керівниками територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії "Б", у 2021 році" (далі - наказ № 121-кт) вирішено визначити результати виконання завдань за 2021 рік, згідно зі строками, встановленими графіком, та затверджено список державних службовців, результати діяльності яких підлягають оцінюванню у 2021 році.

Так, 25.11.2021 відповідно до пункту 39 Порядку № 640 Держпраці проведено оціночну співбесіду з позивачем, під час якої заслухано усні пояснення, розглянутий поданий ним письмовий звіт щодо стану виконання завдань і ключових показників за 2021 рік.

Позивач ОСОБА_1 вказує, що оціночна співбесіда проведена поза межами строків, встановлених графіком, затвердженим наказом № 121-кт - не з 17.11.2021 по 22.11.2021, а 25.11.2021.

Однак, вказані доводи ОСОБА_1 колегія суддів вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні-грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань (пункт 13 Порядку № 640), тобто оціночна співбесіда проведена в межах строків, встановлених Порядком № 640, а тому наведене позивачем не впливає на результати щорічного оцінювання.

Після проведення оціночної співбесіди, суб`єктом призначення заповнено форму згідно з додатком 8 до Порядку № 640 "Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2021 рік" та виставлено бали з їх обґрунтуванням.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята статті 44 Закону № 889).

Критеріями виставлення балів, наведеними у додатку 4 до Порядку № 640, передбачено, що виконане завдання можливо оцінити за 4-х бальною системою, виставивши оцінку від 1 до 4 за умови, що завдання виконане.

Так, за завдання 1 (організація роботи щодо запобігання використанню незадекларованої праці та іншим порушення законодавства про працю та зайнятість населення) виставлена оцінка "2". Обгрунтування - завдання виконано; під час його виконання потребував допомоги у виробленні алгоритму роботи, нагадувань і високої міри контролю за його виконанням.

Щодо ключового показника результативності, ефективності та якості - розроблено та узгоджено із заінтересованими органами та соціальними партнерами План спільних заходів щодо зниження рівня незадекларованої праці в регіоні на 2021 рік, який подано на затвердження Держпраці - виконано частково.

Управлінням розроблено та узгоджено із заінтересованими органами та соціальними партнерами План спільних заходів щодо зниження рівня незадекларованої праці в регіоні на 2021 рік (далі - План заходів).

Разом з тим, План заходів має формальний характер, зокрема відображає здійснення постійної роботи або передбачає стандартний обмін інформацією із заінтересованими органами та соціальними партнерами.

Так, у Плані заходів вказано:

- відсутні конкретні заходи із конкретними строками (загальні положення із строком виконання упродовж 2021 року);

- більшість передбачених заходів носить формальний характер (відображають постійну роботу);

- відсутні конкретні заходи щодо організації і проведення інформаційних кампаній, строки їх виконання, шляхи реалізації, орієнтація на найбільш ризикові галузі господарства, партнери тощо;

- строки виконання інформаційних заходів фактично відсутні (передбачено упродовж року);

- заходи не пов`язані із ступенем ризику використання незадекларованої праці, не містять конкретних строків виконання;

- не передбачено здійснення заходів (інформаційних та інспекційних) у неформальному секторі економіки (водночас, за даними Державної служби статистики кількість неформально зайнятого населення у 2020 році становила 116,4 тис. осіб (або 9,6 % від загальної кількості зайнятого населення). З них, у неформальному секторі економіки зайнято 60,2 тис. осіб (або 52 % від загальної кількості неформально зайнятого населення);

- відсутні заходи для молоді і студентів щодо формування негативного ставлення для незадекларованої праці (водночас, кількість навчальних закладів у Харківській області у 2020 році становила 60, закінчило навчання 42 тис. студентів, які вперше вийшли на ринок праці, всього проходять навчання більше 30 тис. студентів).

При складанні графіка інформаційних та інспекційних заходів на 2021 рік заплановано проведення 109 інспекційних відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин (9 заходів на місяць, при наявності 18 інспекторів праці на дату затвердження - 0,5 заходи на 1 інспектора праці на місяць, що є дуже низьким показником).

За завдання 2 (організація роботи щодо забезпечення прав і гарантій медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19) виставлена оцінка "1". Обгрунтування - завдання виконано частково, потребує доопрацювання; до виконання завдань державний службовець підійшов формально.

Ключові показники результативності, ефективності та якості:

- розроблено проекти планів заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, при виконанні посадових обов`язків, по кожному медичному закладу, де зареєстровано найбільшу кількість випадків інфікування - виконано частково;

-проведено спільні наради із профільними департаментами обласних державних адміністрацій та медичними закладами, на яких погоджено проекти планів заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, при виконанні посадових обов`язків, по кожному медичному закладу, де зареєстровано найбільшу кількість випадків інфікування (далі - План) - виконано частково.

Держпраці проведено аналіз стану та причин захворюваності на гостру респіраторну хворобу COVID-19, спричинену коронавірусом SARS-CoV-2, серед медичних та інших працівників закладів охорони здоров`я, який направлено до територіальних органів Держпраці окремим дорученням т. в. о. Голови Держпраці Сажієнком В. В. від 25.11.2020 № Д-437/1/3.5.2-20 для врахування в роботі при здійсненні такого аналізу на рівні регіону.

Вказаний аналіз містить інформацію щодо причин інфікування медичних працівників окремих закладів охорони здоров`я та перелік заходів щодо запобігання поширення COVID-19 серед медичних працівників.

Управлінням проведено аналіз стану захворюваності медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19 та визначено перелік основних причин, що призводять до інфікування таких працівників.

За результатами проведеного аналізу розроблені та затверджені із профільним департаментом обласної державної адміністрації та медичними закладами плани заходів щодо усунення організаційних та технічних причин інфікування медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19.

Водночас, у ході проведеного аналізу не визначено конкретних причин інфікування медичних працівників по кожному окремому закладу охорони здоров`я, де зареєстровано найбільша кількість випадків COVID-19, а визначено загальні причини захворювання.

У зв`язку з чим, розроблені Управлінням плани заходів є формальними та не містять інформації щодо конкретних заходів щодо протидії поширення COVID-19 у кожному окремому закладі охорони здоров`я, тому не можуть бути використані у зв`язку з необхідністю суттєвого доопрацювання.

Такий підхід до аналізу причин інфікування медичних працівників та відповідно розроблений План не дав конкретних результатів, що у свою чергу призвело до того, що станом на 01.11.2021 захворіло 10 % від загальної чисельності медичних працівників області.

За завдання 3 (здійснення територіальними органами Держпраці інформаційно-роз`яснювальної роботи щодо запобігання виробничого травматизму та зниження його рівня) виставлена оцінка "2". Обгрунтування - завдання виконано, під час його виконання проявив низьку самостійність, при плануванні заходів використано стандартний підхід.

За 10 місяців 2021 року допущено ріст рівня загального травматизму у суб`єктів господарювання пошти та зв`язку на 2 випадки (+50%), у харчовій промисловості на 2 випадки (+50%).

Допущено зростання рівня смертельного травматизму у галузі будівництва на 2 випадки (+200%), на транспорті на 2 випадки (+50%), в агропромисловому комплексі на 5 випадків (+166%), соціально-культурній сфері на 1 випадок (+100%).

При цьому, у галузі будівництва проведено лише 371 превентивних заходів (7% від загальної кількості превентивних заходів), на транспорті - 262 превентивних заходів (5% від загальної кількості превентивних заходів), в агропромисловому комплексі - 342 превентивних заходів (6% від загальної кількості превентивних заходів), соціально-культурній сфері - 2284 превентивних заходів (44% від загальної кількості превентивних заходів), у суб`єктів господарювання пошти та зв`язку - 5 превентивних заходів (1% від загальної кількості превентивних заходів), у харчовій промисловості не проведено жодного превентивного заходу.

Відповідно до Профілю безпеки праці на 2021 рік Управлінням проведено 4909 семінарів, нарад, круглих столів, що на 94 менше (-2%) ніж у 2020 році. Зокрема, у галузі будівництва проведено на 817 заходів менше (-79%), на транспорті - на 628 заходів (-84%), в агропромисловому комплексі - на 204 заходи (-31%). У зазначених галузях допущено зростання рівня смертельного травматизму.

Також надано 2057 технічних консультацій на робочих місцях, що на 45 менше (-2%) ніж у 2020 році. Зокрема, у галузі будівництва проведено на 379 заходів менше (-48%), на транспорті - на 87 заходів (-46%), в соціально-культурній сфері - на 252 заходи (-29%). У зазначених галузях допущено зростяння смертельного травматизму.

Протягом звітного періоду не скореговано напрямів превентивної роботи в залежності від динаміки травматизму у відповідних галузях (будівництво, транспорт, агропромисловий комплекс).

За завдання 4 (проведення моніторингу та аналізу ефективності інспекційної діяльності територіальних органів Держпраці під час здійснення заходів державного нагляду за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт на будівельних майданчиках області) виставлена оцінка "3". В обґрунтування виставленої оцінки зазначено, що завдання виконано своєчасно, результати можна використовувати в роботі.

Аналіз щодо організації безпеки праці під час ведення будівельних робіт в області (показник виконання) до Держпраці не надавався та в результатах виконання завдання незазначені аналітичні показники, ненаведені висновки проведеного аналізу на підставі яких обґрунтовувалась подальша діяльність Управління.

Також, ненаведено в звіті про виконання завдання, яким чином проводився моніторинг щодо отриманої кількості попередніх інформацій про виконання розпочатих будівельних робіт у 2021 році, що свідчить про формальне виконання начальником Управління ОСОБА_1 організаційних повноважень.

За завдання 5 (фактичне проведення позапланових перевірок суб`єктів господарювання щодо виконання приписів) виставлена оцінка "1". Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання. Виконано лише 55 % запланованих заходів. До виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату.

Щодо 100% внесення матеріалів перевірок у систему ІАС та повноти внесеної інформації.

Необхідність внесення зазначеної інформації визначено частиною другою статті 4-1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та пунктом 25 Порядку функціонування інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю), внесення відомостей до неї та строки розміщення цих відомостей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.05.2017 № 387.

Зокрема, відомості, визначені абзацами другим - восьмим частини другої статті 4-1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", та зміни до них вносяться до системи суб`єктами наповнення не пізніше трьох робочих днів з дня прийняття рішення, в якому містяться відповідні відомості чи зміни до них.

Відомості, визначені абзацами дев`ятим - тринадцятим частини другої статті 4-1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", вносяться до системи суб`єктами наповнення не пізніше наступного робочого дня з дня прийняття рішення, в якому містяться відповідні відомості.

Відповідно до даних інспекційного порталу пілотного модулю системи заходів державного нагляду (контролю) для запуску ІАС (інтегрована автоматизована система), Управлінням за 10 місяців 2021 року заплановано проведення 648 планових заходів державного нагляду (контролю) щодо піднаглядних суб`єктів господарювання у сферах нагляду Держпраці. З них, проведено - 354 або 55%.

Враховуючи зазначену інформацію, начальником Управління ОСОБА_1 не забезпечено 100% внесення матеріалів перевірок у систему ІАС та повноту внесеної інформації, до виконання завдання державний службовець підійшов формально.

До виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату.

Середній бал за результатами проведеного щорічного оцінювання - 1,8 бали.

Приписами частини четвертої статті 44 Закону № 889 передбачено, що висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

На виконання останнього видано наказ Держпраці від 13.12.2021 № 156-кт "Про затвердження висновку оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці та їх заступників, які займають посади державної служби категорії "Б", у 2021 році", яким затверджено відповідний висновок, згідно з додатком до якого позивач отримав негативну оцінку.

Колегія суддів зазначає, що зміст доводів позивача фактично зводиться до незгоди з отриманими балами.

Водночас, суд не може втручатися у дискреційні повноваження відповідача в частині надання оцінки виставлених суб`єктом оцінювання балів, та перебирати на себе дискреційні повноваження суб`єкта оцінювання щодо застосування критеріїв виставлення балів та обґрунтування виставленої оцінки, оскільки судом надається виключно юридична оцінка відповідності проведеної процедури оцінювання та її результатів вимогам Порядку № 640.

Аналогічні висновки міститять постанови Верховного Суду від 30.03.2021 у справі №280/6429/19, від 30.11.2021 у справі №260/1834/19.

Також позивач ОСОБА_1 посилається на норми, зокрема Закону № 889, Порядку №640 і Методичних рекомендацій № 217-20, згідно з якими безпосередному керівнику перед оціночною співбесідою рекомендується переглянути визначені державному службовцю завдання і ключові показники на звітний період та результати моніторингу виконання цих завдань протягом звітного періоду (за наявності), і зазначає, що відповідач мав би уточнити інформацію щодо фактичного виконання завдань та ключових показників.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 30.03.2021 у справі № 280/6429/19 вказано, що Методичні рекомендації мають рекомендаційний характер, не звільняють державного службовця від повного, якісного та своєчасного виконання завдань, навіть, якщо не було проведено безпосереднім керівником бесіди з метою з`ясування стану виконання завдань, причин відставання чи незадовільний стан досягнення ключових результатів.

Колегія суддів вказує, що безпосередній керівник заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 до Порядку № 640 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування.

Відповідач зазначає про наявність у вказаному документі належного мотивування та обґрунтування виставлення балів, що свідчить про об`єктивність оцінювання службової діяльності позивача.

В основу критеріїв оцінки результатів виконання завдань покладено чіткі очікувані (на початку року) показники досягнення результатів роботи відповідно до стратегічних цілей державної установи та працівника. При аналізі результативності праці враховані фактори, які впливають на виконання покладених на державного службовця функцій, компетентність, виконавська дисципліна, відповідальність тощо.

Суб`єкт оцінювання навів смислові значення на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неповне виконання, чому вони проявилися).

Відтак, суб`єкт оцінювання дійшов правомірного висновку, що службова діяльність позивача недостатньо результативна, значна частка очікувань та вимог не задовольняється, не всі важливі цілі досягнуті, результати незначні.

Крім того, передбачений наведеними нормами обов`язок безпосереднього керівника наводити обґрунтування виставленим балам не може сприйматися як вимога наводити детальну відповідь на кожен аргумент та/або бал.

Позивач зазначає, що у зв`язку з перебуванням ним на лікарняних, у відпустках, завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на 2021 рік, не підлягали оцінюванню та не були переглянуті.

Однак, слід зазначити, що завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на 2021 рік, були погоджені позивачем без зауважень. На підтвердження "виконання" завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на 2021 рік, позивач склав та надав звіт. Також позивач не навів жодного доказу стосовно звернення протягом 2021 року до відповідача щодо надання роз`яснень чи уточнень будь-якого із завдань і його показників та у звіті позивач звітував про "виконання" останніх.

Позивач також вказує на некоректність третього завдання, проте завдання ним погоджено, зауважень щодо вказаного завдання до відповідача протягом 2021 року не надходило, позивач прозвітував, зокрема по третьому завданню перед відповідачем.

Крім того, зазначає про відсутність реагування на подані ним зауваження на результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної категорії "Б" та "В".

Відповідно до частини восьмої статті 44 Закону № 889 державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Закон № 889 не містить положень щодо обов`язкового розгляду зауважень державного службовця стосовно оцінювання результатів його службової діяльності та прийняття за результатами такого розгляду будь-яких рішень.

Такод, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що отримання премій позивачем, як заохочень за інтенсивність праці та трудову діяльність за результатами роботи, не може вважатися беззаперечним доказом проведення роботи ОСОБА_1 на високому рівні, що мало б вплинути на результати оцінювання даного державного службовця.

Відповідно до пункту 2 Порядку № 640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 640 оцінювання проводиться на підставі: ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Порядок № 640 не визначає додаткових факторів (крім зазначених вище), які впливають чи можуть впливати на результати оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, а відтак погодження Держпраці виплат премій Позивачу, як додаткове підтвердження того, що робота проводилась Позивачем на відповідному рівні, не може враховуватися судом першої інстанції при прийнятті рішення.

Оцінювання державного службовця є правом безпосереднього керівника, обумовлене його суб`єктивною оцінкою діяльності відповідних працівників, пов`язаною з характером, кількістю, інтенсивністю виконаної роботи тощо. Суд не може підміняти собою керівника та надавати таку оцінку на вимогу позивача. У той же час, доказів, які б надали суду привід сумніватися в неупередженості керівника позивача по відношенню до нього самого і до виконаної ним роботи та, відповідно, її оцінки, останнім не наведено.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята статті 44 Закону № 889).

Критеріями виставлення балів, наведеними у додатку 4 до Порядку № 640, передбачено, що виконане завдання можливо оцінити за 4-х бальною системою, виставивши оцінку від 1 до 4 за умови, що завдання виконане.

Слід зазначити, що Голова Держпраці, як безпосередній керівник позивача повною мірою наділений повноваженнями щодо оцінки його службової діяльності.

У Голови Держпраці, як безпосереднього керівника позивача, є самостійні дискреційні повноваження щодо оцінювання службової діяльності останнього. Під час проведення такої оцінки враховується значна кількість обставин та здійснюється їх критичне оцінювання. При цьому, будь-яка оцінка за своєю суттю характеризується високим рівнем індивідуалізації.

Враховуючи особливість повноважень Голови Держпраці при проведенні такої оцінки (як дискреційних), дії Голови Держпраці не можуть вважатися необґрунтованими лише з підстав інакшого суб`єктивного оцінювання обставин, які вплинули на висновки оцінювання.

Дискреційні повноваження безпосереднього керівника, який проводить оцінювання, дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законодавством, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як випливає зі змісту Рекомендації R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Таким чином, оцінювання виконання завдань, ключових показників позивача проводилось Головою Держпраці у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на нього в силу Закону № 889, Положення про Держпраці.

Функції керівника державного органу влади доводять, що саме він повинен вирішувати найважливіші питання та проблеми щодо забезпечення ефективної роботи державного органу влади, тому повинен володіти високим професіоналізмом, здібностями і вмінням концентрувати увагу на всіх напрямах роботи державного органу влади для досягнення поставлених цілей.

Водночас, саме від керівника першочергово залежить рівень показників роботи державного органу. Невиконання мінімальних показників роботи свідчить про відсутність достатнього рівня підготовки та кваліфікації для роботи на посаді керівника. Відповідальність за стан виконання поставлених завдань повною мірою лягає саме на керівників органів виконавчої влади, статус яких підтверджує їх важливу роль у механізмі реалізації виконавчої влади. Таким чином при оцінці діяльності позивача як керівника органу має бути враховано всі результати роботи, направленої на виконання завдань.

Згідно з частиною шостою статті 44 Закону № 889 у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності, такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону. Пунктом 3 частини першої статті 87 Закону № 889 передбачено, що для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності і це є безумовною підставою.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що дії Голови Держпраці під час здійснення оцінювання та затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача є такими, що здійснені на підставі та в межах повноважень, визначених законодавством, оскільки таке право йому надано відповідно до Закону № 889.

Матеріалами справи встановлено, що наказом Держпраці від 19.01.2018 № 2-кт ОСОБА_1 призначено на посаду начальника Головного управління Держпраці у Харківській області.

Позивач, станом на дату проведення щорічного оцінювання результатів службової діяльності, обіймав посаду керівника Управління, що віднесена до посад державної служби категорії "Б".

Суб`єктом призначення на посаду та безпосереднім керівником позивача, як начальника Управління, є Голова Держпраці.

Положенням про Державну службу України з питань праці, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення про Держпраці), передбачено, що Держпраці є центральним органом виконавчої влади та здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи, з метою організації своєї діяльності контролює та координує діяльність територіальних органів Держпраці (пункти 1, 7, підпункт 6 пункту 5 Положення про Держпраці).

Управління є територіальним органом Держпраці, що їй підпорядковується.

Відповідно до частини п`ятої статті 21 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади" керівники та заступники керівників територіальних органів центрального органу виконавчої влади призначаються на посади та звільняються з посад керівником центрального органу виконавчої влади відповідно до законодавства про державну службу.

Відповідно до підпункту 10 пункту 11 Положення про Держпраці Голова Держпраці призначає на посаду та звільняє з посади керівників територіальних органів Держпраці.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України "Про державну службу" (далі - Закон № 889).

Відповідно до приписів частини першої, другої статті 44 Закону № 889 результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри. Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом № 889, Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (зі змінами), Методичними рекомендаціями НАДС "Щодо визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", моніторинг їх виконання та перегляду, затвердженими наказом НАДС від 20.11.2020 № 217-20.

Так, оцінювання проводиться на підставі ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 8 Порядку №640).

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню) (пункт 9 Порядку №640).

Додатком 4 до Порядку №640 встановлено Критерії виставлення балів, зокрема: "не підлягає оцінюванню","0","1", "2", "3", "4".

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем (пункт 47 Порядку №640).

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу". У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу (пункт 48 Порядку №640).

Відповідно до пункту 49 Порядку №640, висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Так, 24.12.2020 з метою оцінювання позивача - державного службовця категорії "Б", т. в. о. Голови Держпраці Сажієнком В. В. з урахуванням функцій та обов`язків, визначених у Положенні про Управління, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84, позивачу визначено індивідуальну програму професійного розвитку державного службовця та п`ять завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" на 2021 рік.

Позивач відповідно до вимог пункту 5 Порядку № 640 ознайомився з визначеними завданнями і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на 2021 рік, 06.01.2021, про що свідчить підпис позивача у графі "Ознайомлення державного службовця".

05.10.2021 Державною службою України з питань праці видано наказ № 121-кт, в якому встановлено строки проведення оціночної співбесіди у період з 01.11.2021 по 22.11.2021.

25.11.2021 відповідно до пункту 39 Порядку № 640 Держпраці проведено оціночну співбесіду з позивачем, під час якої заслухано усні пояснення, розглянутий поданий ним письмовий звіт щодо стану виконання завдань і ключових показників за 2021 рік (далі - Звіт).

За результатами оціночної співбесіди ОСОБА_1 визначений середній бал - 1,8, та виставлена негативна оцінка.

Висновок про оцінювання результатів службової діяльності керівників територіальних органів Держпраці, які займають посади державної служби категорії "Б" у 2021 році, затверджений наказом Держпраці № 156-кт від 13.12.2021.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оцінювання службової діяльності начальника Головного управління Держпраці у Харківській області ОСОБА_1 відбулося відповідно до вимог Закону №889-VIII, з дотриманням процедури, визначеної Типовим порядком, а тому висновок за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 , затверджений наказом Держпраці від 13.12.2021 №156-кт, є правомірним.

Доводи позивача про порушення його безпосереднім керівником вимог Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017 №237, є необгрунтованими, оскільки вказані Методичні рекомендації носять рекомендаційний характер та не є нормативно-правовим актом, що підлягає обов`язковому застосуванню.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 87 Закону №889-VIII підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Таким чином, оскільки за результатами оцінювання службової діяльності у 2021 році ОСОБА_1 згідно з висновком, затвердженим наказом Держпраці від 13.12.2021 №156-кт, отримав негативну оцінку, тому відповідач правомірно звільнив його із займаної посади з підстави, передбаченої п.3 ч.1 ст.87 Закону №889-VIII.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "РуїсТоріха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

Згідно п. 41 висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Відповідно до приписів статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно із статтею 90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У відповідності до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, що, в свою чергу, в даному випадку, і було належним чином зроблено представником Держпраці при розгляді даної справи.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції в повному обсязі дослідив положення нормавтиних актів, що регулюють спірні правовідносини та дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.06.2022 по справі № 520/28670/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя А.О. Бегунц
Судді Л.В. Мельнікова Л.В. Курило
Повний текст постанови складено 19.06.2023 року