Справа № 320/17641/23
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття спрощеного провадження в адміністративній справі

без проведення судового засідання

16 червня 2023 року Київ № 320/17641/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Басай О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (Святошинський район) відділ обслуговування громадян № 8, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (Святошинський район) відділ обслуговування громадян № 8 (місцезнаходження: м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. № 16), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 (місцезнаходження: АДРЕСА_2 ), в якому просить суд:

- визнати незаконними та такими, що порушують права ОСОБА_1 , дії Головного управління Пенсійного фонду України (Святошинський район) під керівництвом начальника відділу обслуговування громадян № 8 Березовської Інни Олексіївни щодо виплати іншій особі грошової допомоги на поховання ОСОБА_3 ;

- визнати незаконною та такою, що порушує права ОСОБА_1 , бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України (Святошинський район) під керівництвом начальника відділу обслуговування громадян № 8 Березовської Інни Олексіївни щодо відмови у виплаті ОСОБА_1 грошової допомоги на поховання ОСОБА_3 ;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду в м. Києві (Святошинський район) суму грошової допомоги, передбачену державою на поховання ОСОБА_3 ;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (Святошинський район) моральну шкоду в сумі 2 000 000,00 грн (два мільйони гривень) на користь ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 29.05.2023 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, зазначено недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви.

12.06.2023 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано заяву про звільнення від сплати судового збору та клопотання про поновлення строку на звернення до суду.

У заяві про звільнення від сплати судового збору зазначено, що позивач має підстави для звільнення через скрутне фінансове становище. Під час пандемії COVID-19 позивач не працював та не отримував доходи. Зазначено, що позивач намагався та постійно намагається знайти роботу, але влаштуватися на роботу хворому на діабет літньому чоловіку, якому необхідні особливі умови праці, неможливо. За 2022 рік позивач не мав ніяких доходів, що підтверджується копією довідки про доходи від 03.04.2023 від Головного управління ДПС у м. Києві. До того ж, позивач має обов`язок утримувати неповнолітню дитину 2008 року народження. Сплата судового збору є непомірним тягарем для позивача, у зв`язку з чим просить звільнити його від сплати судового збору.

У клопотанні про поновлення строку на звернення до суду позивач зазначив, що відповідь від пенсійного органу від 31.05.2021 позивачу була направлена засобами поштового зв`язку лише 11.06.2021, отже позивач не міг з нею ознайомитися 31.05.2021.

Також зазначає, що 03.12.2021 позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ПФ України ГУ ПФУ в м. Києві (Відділ обслуговування громадян № 8 (сервісний центр), не попустивши шестимісячний процесуальний строк на звернення до суду. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2021 позовну заяву позивача було повернуто (справа № 640/36256/21). 24.12.2021 позивач подав апеляційну скаргу. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.02.2022 оскаржувану ухвалу залишено без змін. 07.04.2022 позивач подав касаційну скаргу. Ухвалою Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду від 15.04.2022 касаційну скаргу було повернуто. 04.08.2022 позивач подав скаргу до Європейського суду з прав людини.

16.08.2022 позивач знову звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ПФ України ГУ ПФУ в м. Києві (Відділ обслуговування громадян № 8 (сервісний центр) (справа № 640/13296/22). У серпні 2022, у зв`язку з активізацією обстрілів м. Києва позивач змушений поїхати за місто в глухе село, де після смерті матері позивачу залишилась у спадок старенька глиняна хата. У зв`язку з відсутністю грошей на їжу та скраплений газ для приготування їжі, позивач змушений був продати телефон, у якому зберігався пароль від електронної пошти, та який був єдиним засобом отримання електронної пошти тобто була втрачена можливість входу в Інтернет, та втрачена можливість користування мобільним зв`язком. Позивач звертає увагу суду, що очікував поштового повідомлення з Окружного адміністративного суду на свою поштову адресу, але за період жовтня 2022 року квітня 2023 року жодних поштових повідомлень не надходило. Позивач терпляче чекав на письмове повідомлення (лист) з суду. "Можливо, війна заважає судочинству" думав позивач. Доступ до Інтернету позивач відновив під час отримання процесуального документа у цивільному процесі на захист прав його неповнолітньої дитини, тільки 28.02.2023, за допомогою іншої особи, завдяки якій позивач вперше скористався системою "Електронний суд". Відтак тільки 28.02.2023 позивач зміг ознайомитися з ухвалою про повернення позовної заяви від 06.10.2022 у справі № 640/13296/22.

Втретє до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (Святошинський район) відділ обслуговування громадян № 8, третя особа: ОСОБА_2 позивач звернувся 27.04.2023 в системі "Електронний суд". Отже, з 11.06.2021 до 27.04.2023 позивач постійно, безперервно і в межах процесуальних строків вчиняв процесуальні дії в межах до шести місяців після настання кожної події, що є причиною для повторного звернення до суду з позовом. Просить вважати строк на подання позову від 27.04.2023 пропущеним з поважних причин, так як причини були непереборними для позивача та не залежали від його волі. Просить поновити строк та прийняти позов до розгляду.

Розглянувши подані позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду та заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає таке.

Згідно з частиною другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також КАС України) для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Відповідно до частин другої і третьої статті 122 КАС України чітко визначено момент, з яким пов`язано початок відліку строку звернення до адміністративного суду, а саме з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у постанові від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 зазначив, що під час вирішення питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушення її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 у справі № 340/1019/19).

Суд зазначає, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

У своїх постановах Велика Палата Верховного Суду неодноразово вказувала, що поважними причинами варто розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як було встановлено судом, у позовній заяві позивач зазначив, що про порушення своїх прав дізнався з листа органу пенсійного фонду від 31.05.2021 № 2600-0211-8/87823, який було направлено позивачу засобами поштового зв`язку 11.06.2021. Вперше до суду за захистом своїх порушених прав позивач звернувся 03.12.2021.

Після використання процедур апеляційного (16.02.2022) та касаційного оскарження (15.04.2022) позивач вдруге звернувся до суду через понад три місяці 16.08.2022. Після ознайомлення з ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.10.2022 про повернення позовної заяви у справі № 640/13296/22, як зазначив позивач тільки 28.02.2023, втретє до суду позивач знову звернувся 27.04.2023.

Суд враховує, що право позивача на повторне звернення з позовною заявою після її повернення не є абсолютним в розумінні частини восьмої статті 169 КАС України, і таке право може бути реалізовано лише в межах визначеного законом процесуального строку.

Сама по собі та обставина, що повернення позовної заяви не позбавляє повторного звернення до суду не означає наявність у особи безумовного права на звернення до суду у будь-який момент після повернення вперше поданої позовної заяви без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 10.02.2022 у справі № 815/4960/17.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів.

Суд звертає увагу, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності інших осіб. Позивач необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Разом з цим суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк (ч. 1, ч. 4 ст. 121 КАС України).

У контексті розгляду питання про поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд враховує правову позицію, викладену у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини, згідно з якою, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання необхідно звертати увагу на обставини справи.

У справі "Bellet v. Fгаnсе" Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Як свідчить практика Європейського Суду з прав людини, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Ураховуючи те, що позивач неодноразово намагався звернутися до суду та той факт, що у період з червня 2021 року в Україні діє карантин, встановлений Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), а також той факт, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 01 травня 2023 р. № 254/2023 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022 (із змінами, внесеними Указами Президента України від 14 березня 2022 р. № 133/2022, від 18 квітня 2022 р. № 259/2022, від 17 травня 2022 р. № 341/2022, від 12 серпня 2022 р. № 573/2022, від 07 листопада 2022 р. № 757/2022 та від 06 лютого 2023 р. № 58/2023) воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 20.05.2023 строком на 90 діб, беручи до уваги норми Конституції України, а також враховуючи практику Європейського Суду з прав людини, спрямовану на ефективний доступ особи до суду для захисту її порушеного права, з метою недопущення обмеження права позивача на судовий захист, суд вважає, що причини пропуску строку звернення позивача до адміністративного суду з цією позовною заявою є поважними, а тому пропущений процесуальний строк звернення до суду необхідно поновити.

Надаючи оцінку заяві позивача про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 133 КАС України якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Ураховуючи надану позивачем довідку про подану декларацію про майновий стан і доходи за звітний період, за який подано декларацію 2022 рік сума доходів, яка включається до загального річного оподатковуваного доходу становить 0,00 грн, суд вважає за необхідне заяву про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково та відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Спір виник із публічно-правових відносин та відповідно до статті 19 КАС України належить до юрисдикції адміністративних судів і підлягає розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 та 172 КАС України, і подана з дотриманням правил підсудності особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

Підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, немає.

Відповідно до положень статей 12, 257 КАС України, справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до частини четвертої статті 77 КАС України, суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи.

Частиною третьою статті 80 КАС України встановлено, що про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

З огляду на наявні матеріали справи, для об`єктивного, повного і всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність витребування доказів від відповідача.

Визнавши подані матеріали достатніми для прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, керуючись статтями 80, 171, 243, 248, 256, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для звернення до адміністративного суду задовольнити. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (Святошинський район) відділ обслуговування громадян № 8, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії.

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити частково та відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відкрити провадження в адміністративній справі. Справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Запропонувати відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали подати суду відзив на позовну заяву. При цьому роз`яснити відповідачам, що в силу приписів частин третьої, четвертої та шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву мають бути додані: 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачами відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде вирішена за наявними матеріалами.

Попередити відповідача, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Позивач протягом трьох днів з дня отримання відзиву на позовну заяву має право подати до суду відповідь на відзив.

Заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів можуть бути подані відповідачами до суду протягом трьох днів з дня отримання відповіді на відзив.

Роз`яснити третій особі, що вона має право протягом трьох днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду пояснення щодо позову, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.

При цьому роз`яснити учасникам справи, що згідно з статтями 163, 164, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, до відповіді на відзив, заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив та пояснення третьої особи щодо позову або відзиву застосовуються правила, встановлені частинами другою-четвертою статті 162 цього ж Кодексу.

Витребувати докази за власною ініціативою від Святошинського відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: вул. Якуба Колоса, буд. № 6, м. Київ, 03146, ):

- належним чином засвідчені копії усіх документів, що були підставою для складання 21.05.2021 актового запису № 719 про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- належним чином засвідчену копію свідоцтва про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- належним чином засвідчену копію витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для отримання допомоги на поховання.

Витребувати докази за власною ініціативою від Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві:

- належним чином засвідчені копії усіх документів, що були підставою для виплати допомоги на поховання у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (із зазначенням отримувача допомоги та виплаченої суми);

- письмове пояснення з приводу фактичних обставин та юридичних підстав, покладених в основу відмови позивачу у виплаті грошової допомоги на поховання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також, належним чином засвідчені копії усіх документів, що стали підставою для такої відмови.

Витребувані документи надати суду у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Попередити осіб, що у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені статтями 147, 149 Кодексу адміністративного судочинства України.

Роз`яснити учасникам справи, що згідно із частиною дев`ятою статті 79 Кодексу адміністративного судочинства України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Роз`яснити учасникам справи про можливість отримання інформації по справі, що розглядається, на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам) та Святошинському відділу Державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) (місцезнаходження: вул. Якуба Колоса, буд. № 6, м. Київ, 03146, ).

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддею та не оскаржується.

Суддя Басай О.В.