Справа № 573/16/22
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 червня 2023 р. Справа № 573/16/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Русанової В.Б. , Перцової Т.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Білопільського районного суду Сумської області від 16.02.2022 по справі 573/16/22

за позовом ОСОБА_1

до Державної служби України з безпеки на транспорті

про скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Білопільського районного суду Сумської області від 16.02.2022 задоволено позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення.

На зазначене рішення суду 18.10.2022 Державною службою України з безпеки на транспорті подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку задоволено та поновлено процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Білопільського районного суду Сумської області від 16.02.2022 року по справі № 573/16/22.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15 березня 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2023 року апеляційну скаргу повернуто скаржнику внаслідок невиконання вимог ухвали від 15.03.2023.

Копію зазначеної ухвали відповідач отримав 04.04.2023 о 18:40, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

20 квітня 2023 року Державна служба України з безпеки на транспорті повторно звернулась до суду з апеляційною скаргою. В апеляційній скарзі відповідач заявив клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

29.05.2023 апеляційну скаргу залишено без руху та встановлено скаржнику строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги тривалістю 10 календарних днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом направлення до суду вмотивованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення із зазначенням обґрунтованих підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів.

Згідно з довідкою про доставку електронного листа відповідач отримав ухвалу суду від 29.05.2023 в електронному кабінеті користувача Електронний суд 29.05.2023 о 21:14, отже, враховуючи положення п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, датою вручення скаржнику ухвали є 30.05.2023.

09.06.2023 до Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява від Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку та поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення заявник апеляційної скарги посилається на ст. 55 та 129 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практику ЄСПЛ. Зазначає, що порушення строку подання апеляційної скарги було зумовлено низкою фактичних обставин, пов`язаних з введенням воєнного стану в Україні указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, строком на 30 діб, який діє по сьогодні. Звертає увагу суду, що судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції було сплачено, ще в грудні 2022 року згідно з платіжним дорученням № 2986 від 08.12.2022, проте вказане платіжне доручення в силу об`єктивних обставин, що не залежали від волі апелянта не було долучено до поданої вперше апеляційної скарги. Між тим, істотними перешкодами та труднощами для усунення недоліків апеляційної скарги у строк встановлений ухвалою суду від 15.03.2023 та строк для повторного направлення цієї апеляційної скарги у період з 05.04.2023 ( з дня отримання ухвали про повернення апеляційної скарги) по 20.04.2022 (день повторної подачі апеляційної скарги), є обставини, які пов`язані з військовою агресією та загостренням ракетних та артилерійських обстрілів території України з боку російської Федерації, зокрема, по об`єктах критичної інфраструктури, цивільних об`єктах тощо.

Вказує, що наразі, зважаючи на пріоритетність забезпечення збереження людського життя та здоров`я внаслідок постійних ракетних та артилерійських ударів по території України та частим оголошенням повітряних тривог, Уктрансбезпека змушена провадити роботу в змішаному форматі, зокрема, в дистанційній формі. Так, враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку з агресивною війною російської федерації проти України та постійними обстрілами території усіма видами зброї, дорученням Голови Укртрансбезпеки від 07.07.2022 за №144/18/13-22 було доведено до кожного державного службовця та працівника алгоритм дій при сигналі «Повітряна тривога» під особистий підпис, та взяття під контроль його виконання. Так, відповідно до його вимог якщо почули сигнал оповіщення (сирени), перебуваючи на робочому місці виконуються заходи за вказівкою керівництва. Під час повітряних тривог працівники зобов`язанні виходити із будівлі в укриття. Тобто, Укртрансбезпека постійно здійснює свою діяльність в умовах дотримання балансу між виконанням функцій та забезпеченням життя та здоров`я працівників.

У зв`язку із загрозами ракетних ударів по критичній та цивільній інфраструктурі України, та з метою захисту життя та здоров`я державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів наказом «Про організацію роботи державних службовців та працівників апарату Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів на період дії воєнного стану» від 10.10.2022 за №502 запроваджено дистанційну роботу для державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті, які перебувають на території України.

Відтак, виконання працівниками Укртрансбезпеки своїх посадових обов`язків, як і інших працівників органів державної влади, ускладнено не лише необхідністю збереження життя, а й можливістю доступу до робочих місць, вимушеними перервами в роботі відділень оператора поштового зв`язку «Укрпошта» у зв`язку з постійним оголошенням повітряних тривог, відсутністю технічних засобів (зокрема електропостачання, доступу до мережі інтернет, систем «Електронний суд», Єдиного державного реєстру судових рішень та інше).

Зазначені фактичні обставини, що об`єктивно не залежали від волі відповідача, обумовили несвоєчасне звернення до апеляційного суду.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України, строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Питання поновлення та продовження процесуальних строків урегульоване статтею 121 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Згідно з усталеної практики Верховного Суду, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Суд наголошує, що наявність права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою не є безумовною підставою для поновлення строку. Окрім реалізації такого права без зайвих зволікань, скаржник повинен довести, що повернення вперше поданої апеляційної скарги відбулося з причин, які не залежали від особи, яка оскаржує судові рішення.

Як встановлено судом, повернення вперше поданої апеляційної скарги було зумовлене невиконанням станом на 04 квітня 2023 року вимог ухвали суду від 15 березня 2023 року про залишення апеляційної скарги без руху в частині сплати судового збору.

При цьому судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції відповідачем було сплачено ще в грудні 2022 року згідно з платіжним дорученням № 2986 від 08.12.2022, проте вказане платіжне доручення не було долучено до поданої вперше апеляційної скарги.

Залишаючи без руху апеляційну скаргу відповідача суд зазначив, що відповідачем у заяві про поновлення строку не наведено об`єктивно непереборних обставин, що завадили скаржнику, по-перше, усунути недоліки поданої апеляційної скарги у строк встановлений ухвалою суду від 15.03.2023 (враховуючи, що на момент постановлення цієї ухвали судовий збір було сплачено відповідачем), по-друге, повторно звернутися з апеляційною скаргою у період з 05.04.2023 (з дня отримання ухвали про повернення апеляційної скарги) по 20.04.2023 (день повторної подачі апеляційної скарги), враховуючи скорочені строки на апеляційне оскарження встановлені ст. 286 КАС України для цієї категорії справ.

Проте, звертаючись до суду з клопотанням про поновлення строку, на виконання вимог ухвали суду від 29.05.2023, відповідач не наводить конкретних обставин та не надає доказів наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили у строк встановлений судом в ухвалі від 15.03.2023 надати до суду платіжне доручення № 2986 від 08.12.2022 про сплату судового збору, а також звернутись з апеляційною скаргою повторно у найкоротший термін після її повернення.

Надаючи оцінку доводам скаржника про те, що пропуск строку на апеляційне оскарження пов`язаний із введенням воєнного стану, колегія суддів зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

Суд зауважує, що після затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.22 № 64/2022 про введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо процесуальних строків, зокрема на апеляційне оскарження судових рішень, та їх обчислення до КАС України не вносилось.

Відповідно до частин першої, другої статті 9 Закону України "Про воєнний стан" від 12.05.2015 №389-VIII (в редакції, чинній на 24.02.2022) в умовах воєнного стану Президент України та Верховна Рада України діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією та законами України. Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Органи державної влади продовжують здійснювати свої повноваження після введення воєнного стану.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Отже, наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Окрім цього, пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі положення наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже, органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Не заперечуючи, що обставини введення воєнного стану можуть бути визнані як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження, суд зазначає, що сам лише факт запровадження воєнного стану, без зазначення конкретних обставин, які вплинули на можливість своєчасного подання апеляційної скарги, та без надання відповідних доказів, не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень, а організація роботи є суб`єктивним чинником та не є підставою для недотримання встановленої законом процедури звернення до суду.

Суд розцінює наведені скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження як недостатньо обґрунтовані, оскільки апелянтом не надано суду доказів, які б підтверджували неможливість виконання скаржником обов`язку щодо належного оформлення поданої вперше апеляційної скарги та звернення з апеляційною скаргою після її повернення у більш стислий строк, у зв`язку із плановими та/або аварійними відключеннями електроенергії через ракетні обстріли, зокрема таких от, як графіки відключень, акти фіксації відсутності електроенергії та доступу до мережі Інтернет в приміщенні відповідача, узагальнено покликавшись лише на вказані обставини та введений в Україні воєнний стан у зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України.

Посилання відповідача на довготривалі повітряні тривоги не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки зазначені обставини не носили постійного, безперервного характеру протягом установленого ухвалою суду від 15.03.2023 строку для усунення недоліків апеляційної скарги та у період з 05.04.2023 (з дня отримання ухвали про повернення апеляційної скарги) по 20.04.2023 (звернення із апеляційною скаргою).

Отже, наведені відповідачем обставини, є виключно проблемою внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, які не можна вважати належними доказами того, що пропуск строку на апеляційне оскарження відбувся з незалежних від його волі причин.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України.

Посилання відповідача, який є суб`єктом владних повноважень та виконує функції держави, на практику Європейського суду з прав людини, суд вважає недоречними, оскільки висновки цього суду направленні на встановлення порушень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і захист прав людини (у виключних випадках - юридичної особи), а не органів державної влади. Правові висновки ЄСПЛ не можуть бути застосовані у порядку аналогії для захисту прав та інтересів суб`єктів владних повноважень, оскільки законодавство України побудовано, зокрема, на основі конституційного принципу, коли права, свободи людини та їх гарантії визначають спрямованість діяльності держави, а не навпаки. Тобто визначені законодавством права, свободи людини та їх гарантії не можуть бути притаманними органам державної влади, бо головним обов`язком останніх є утвердження і забезпечення прав і свобод людини.

Вказане також стосується й посилання апелянта (суб`єкта владних повноважень) на приписи ст. 55 Конституції України, яка розташовано у розділі II "Права, свободи та обов`язки людини і громадянина", безвідносно до наявності об`єктивних підстав, які б обґрунтовували поважність пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Ураховуючи обставини справи, зазначені скаржником причини пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважними, тобто такими, що не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що належними доказами.

Будь-яких інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, доводів на їх обґрунтування скаржником не наведено, відповідних доказів на їх підтвердження не надано.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

З огляду на викладене, беручи до уваги пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та відсутність належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись ст. 121, 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Білопльського районного суду Сумської області від 16.02.2022 по справі № 573/16/22 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Білопльського районного суду Сумської області від 16.02.2022 по справі № 573/16/22 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) В.Б. Русанова Т.С. Перцова