Справа № 160/13047/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 червня 2023 року Справа № 160/13047/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005; ідентифікаційний код юридичної особи 44118658) про визнання протиправними та скасування рішення та вимоги,

ВСТАНОВИВ:

12.06.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені ОСОБА_1 за несплату або несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску № від 23.08.2018 з Розрахунком фінансових санкцій та пені за несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску №010913/04-36-13-18/ НОМЕР_1 від 23.08.2018;

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області від 20.09.2022 №Ф-5646-23-У про стягнення з ОСОБА_1 податкової заборгованості з ЄСВ в сумі 10340,66 грн, в тому числі: 1707,32 грн недоїмка з ЄСВ, 5203,59 грн штраф, 3429,75 грн пеня.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України, і підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно ст. 1 Закону України "Про судовий збір", судовий збір збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Розміри ставок судового збору встановлені ст. 4 Закону України "Про судовий збір", станом на момент звернення до адміністративного суду.

Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано: фізичною особою або фізичною особою - підприємцем судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік", установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684,00 грн.

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом майнового характеру, а саме: заявив дві позовні вимоги майнового характеру, ставка судового збору за який становить 2147,20 грн (по 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023 за кожну позовну вимогу, тобто, 1073,60 грн х 2).

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір та надати до суду доказ сплати судового збору із заявлених ним позовних вимог майнового характеру у розмірі 2147,20 грн за реквізитами: отримувач платежу: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4004632; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі Закон №2464-VI) як зазначено в його преамбулі, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з абзацами 4-6 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци 8, 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI).

Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19.

При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05.03.2021 у справі №640/9172/20.

Також, в постанові від 22.07.2020 у провадженні №К/9901/13509/20 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду звернув увагу, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Інститут строків у адміністративному процесі стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, з матеріалів справи встановлено, що позивачем пропущено тримісячний строк оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки).

Разом з тим, суд встановив, що позивачем пропущено шестимісячний строк оскарження у судовому порядку спірного рішення Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені ОСОБА_1 за несплату або несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску № від 23.08.2018 з розрахунком фінансових санкцій та пені за несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску №010913/04-36-13-18/ НОМЕР_1 від 23.08.2018.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Приписами ст. 121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Позивач вважає протиправною вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 20.09.2022 №Ф-5646-23-У про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на суму 10340,66 грн та просить суд її скасувати.

Разом з тим, позивач вказує, що про наявний податковий борг йому вперше стало відомо у додатку "Дія", , у зв`язку із відкриттям виконавчого провадження щодо позивача, після чого останнім подано запит до відповідача, на який 02.05.2023 отримано відповідь.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано доказів на підтвердження обізнаності у 2023 році про наявність оскаржених у даній справі рішення та вимоги про сплату боргу (недоїмки), а також відкритих виконавчих проваджень на підставі оскарженої у даній справі вимоги.

Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Таким чином, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду, позивачу необхідно надати суду докази на підтвердження обізнаності позивача про наявний податковий борг вперше у 2023 році, що унеможливило звернення позивача до суду у встановлений законом строк.

Разом з тим, у даній справі позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені ОСОБА_1 за несплату або несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску № від 23.08.2018 та розрахунку фінансових санкцій та пені за несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску №010913/04-36-13-18/ НОМЕР_1 від 23.08.2018, проте, останнім не додано копії зазначених документів до позовної заяви.

Таким чином, позивачу слід надати суду копії зазначених вище документів.

Також, згідно ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Таким чином, для підтвердження адміністративної дієздатності фізичним особам необхідно надавати, зокрема, паспорт (належним чином засвідчені копії) тощо.

До позовної заяви надані копії закордонного паспорту позивача, натомість, до позовної заяви не додано копії паспорта громадянина України та реєстраційного номера облікової картки платника податків позивача.

Таким чином, позивачу слід надати суду копії паспорту громадянина України та реєстраційного номера облікової картки платника податків позивача.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за необхідне залишити цю позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 43, 121, 122, 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005; ідентифікаційний код юридичної особи 44118658) про визнання протиправними, скасування рішення та вимоги, залишити без руху.

Встановити позивачеві строк - п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 2147,20 грн за реквізитами: отримувач платежу: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4004632; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд;

- обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до суду, з доказами поважності причин пропуску відповідного строку;

- належним чином засвідчених копій рішення Головного управління Державної податкової служби України в Дніпропетровській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені ОСОБА_1 за несплату або несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску № від 23.08.2018 та розрахунку фінансових санкцій та пені за несвоєчасну сплату по єдиному соціальному внеску №010913/04-36-13-18/ НОМЕР_1 від 23.08.2018, у кількості примірників для суду та відповідача у справі;

- належним чином засвідчені копії паспорта громадянина України та реєстраційного немеру облвкової картки платника податків позивача для суду та відповідача у справі, у кількості примірників для суду та відповідача у справі.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Царікова