Справа № 600/1865/22-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2023-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2023 р. м. Чернівці Справа №600/1865/22-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області до Сокирянської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області (позивач) до Сокирянської міської ради (відповідач) з такими позовними вимогами:

визнати протиправною бездіяльність Сокирянської міської ради з приводу неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт;

зобов`язати Сокирянську міську раду розглянути питання про вжиття заходів для погодження переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт із Дністровським районним сектором №2 філії державної установи "Центр пробації" в Чернівецькій області.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Сокирянською міською радою, як органом місцевого самоврядування, допущено протиправну бездіяльність, оскільки всупереч вимог статей 31-1, 325-1 КУпАП, Порядку виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт та суспільно-корисних робіт, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 19.03.2013 № 474/5, за зверненням уповноваженого органу з питань пробації не визначено види суспільно корисних poбіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт та перелік об`єктів на яких порушники повинні виконувати ці роботи, та (не, надіслано їx до уповноваженого органу з питань пробації.

Вказано, що відмова органу місцевого самоврядування в погодженні переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт має наслідком ухилення одного з батьків від обов`язку щодо належного матеріального забезпечення дитини та суттєво порушує її становище, що ставить під сумнів належне виконання державою вимог ст. 27 Конвенції.

Відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Філію Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області подано до суду пояснення по справі, згідно яких філія підтримує позовні вимоги керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області та посилаючись на те, що не вжиття заходів для погодження переліку об`єктив, на яких порушники виконують суспільно-корисні роботи, та видів таких робіт з уповноваженим органом пробації перешкоджає виконанню рішень суду про накладення відповідних адміністративних стягнень.

Ухвалою суду від 12.05.2022 відкрито провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Зважаючи на відсутність клопотання будь-якої зі сторін про інше, суд вважає за можливе продовжити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Перевіривши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню у повному обсязі, виходячи з наступного.

Судом встановлено такі обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

17.12.2021 Філію Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області подано до Сокирянського міського голови листа №44/11/1206-21, якому з метою виконання вимог ст. 31-1, 325-1, 325-3 КУпАП просив сприяння у вирішенні питання про визначення переліку об`єктів та видів робіт по виконанню оплачуваних суспільно корисних робіт, на яких особи, які перебувають на обліку в Дністровському районному секторі №2 філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області зможуть виконувати відповідні стягнення призначені судами (а.с. 38).

Листом від 31.01.2022 №03-10/218 Сокирянською міською радою повідомлено Філію Державної установи "Центр пробації" про те, що визначити перелік об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно корисних робіт, не вбачається можливим, з огляду на відсутність потреби у виконанні таких робіт на вказаних об`єктах та коштів міського бюджету для їх оплати (а.с. 39).

09.02.2022 Філія Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області звернулась до Сокирянського міського голови та керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області із листом №44/11/133-22, в якому просила нагального вирішення питання щодо необхідності виконання вимог ст. 31-1 КУпАП у частині визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на території Сокирянської об`єднаної територіальної громади Дністровського району (а.с. 40-41).

14.02.2022 Філія Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області звернулась до керівника Чернівецької обласної прокуратури листом №4120/44-22, в якому просила сприяти та здійснити контроль за вирішенням питання щодо необхідності виконання вимог ст. 31-1 КУпАП у частині визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбувати адміністративні стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на території Сокирянської об`єднаної територіальної громади Дністровського району (а.с. 43-44).

15.02.2022 Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області звернулась до Сокирянської об`єднано територіальної громади із листом №51-850ВИХ-22, яким просила надати у строк до 21.02.2022 інформацію чи приймалось міською радою рішення щодо визначення переліку об`єктів, на яких порушники відбуватимуть оплачувані суспільно корисні роботи та види таких робіт (а.с. 16).

На вказані звернення відповідачем листом від 22.02.2022 повідомлено Філію Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області та Дністровську окружну прокуратуру Чернівецької області про неможливість визначення переліку об`єктів та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт, у зв`язку із відсутністю коштів для їх оплати у місцевому бюджеті.

На вказане звернення, листом від 22.02.2022 Сокирянська міська рада повідомила Філію Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області про те, що визначити перелік об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт, у зв`язку із відсутністю коштів ля їх оплати у місцевому бюджеті немає можливості.

Окрім цього повідомлено про те, що 31.01.2022 міська рада звернулася до суб`єктів господарювання Сокирянської об`єднаної територіальної громади інших форм власності із запитом на предмет можливості організації відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт на їх об`єктах. Станом на 20.02.2022 до міської ради надійшла відповідь лише від ТзОВ "Ломачинці ХС" та ТзОВ "Ооліт", якими повідомлено про неможливість організації відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт, оскільки до роботи на даних підприємствах можуть допускатися лише кваліфіковані працівники, посадові обов`язки яких передбачають виконання робіт підвищеної небезпеки (а.с. 15, 17).

17.02.2022 Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області звернулась Дністровського РС №2 філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області із листом, в якому просила надати інформацію щодо постанов суду про накладення адміністративного стягнення за ст. 183-1 КУпАП у вигляді суспільно-корисних робіт, які надійшли до Дністровського РС №2 філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області у 2022 році та не виконані через не визначення виду оплачуваних робіт та переліку об`єктів для таких робіт Сокирянською міською радою (а.с. 22)

Листом від 22.02.2022 №44/11/169-22 філією Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області повідомлено керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області про те, що до Дністровського РС №2 філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області у 2022 році надійшло чотири постанови про накладення адміністративного стягнення за ст. 183-1 КУпАП у вигляді суспільно-корисних робіт. Станом на 22.02.2022 дані постанови не виконуються через не визначення виду оплачуваних робіт та переліку об`єктів для таких робіт Сокирянською міською радою (а.с. 23).

10.03.2022 Дністровська окружна прокуратура Чернівецької області звернулась до відповідача із вказівкою про усунення порушень вимог законодавства, в якій просила невідкладно вжити вичерпних та дієвих заходів для усунення виявлених порушень, причин та умов, що їм сприяли; визначити перелік об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно корисних робіт у 2022 році; ініціювати питання про внесення змін до місцевого бюджету щодо виділення коштів на оплату праці порушників, яким призначено стягнення у виді суспільно корисних робіт. Про результати розгляду вказівки та вжиті заходи просив повідомити в строк до 10.04.2022 (а.с. 18-19).

Листом від 14.03.2022 Сокирянською міською радою повідомлено керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області про неможливість визначення переліку об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт, а також ініціювання питання про внесення змін до місцевого бюджету щодо виділення коштів на оплату праці порушників, яким призначено стягнення у виді суспільно-корисних робіт (а.с. 20-21).

20.04.2022 Філія Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області звернулась до керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області із листом №44/11/269-22, в якому просила повідомити про ужиті заходи щодо виконання вимог ст. 31-1 КУпАП у частині визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на території Сокирянської об`єднаної територіальної громади Дністровського району (а.с. 45).

Листом від 25.04.2022 Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області повідомлено Дністровський РС №2 Філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області про вжиття ряд заходів спрямованих на виконання вимог ст. 31-1 КУпАП, однак рішення щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт до Сокирянською міською радою не прийнято.

У зв`язку із цим, керівник Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області звернувся до суду із цим позовом.

До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, згідно ч. 3 ст. 23 закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 року зі справи №806/1000/17).

В даному випадку, підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень інтересів держави через невиконання судових рішень, які набули чинності, що в свою чергу, порушує принципи обов`язковості виконання рішень суду та невідворотності покарання за вчинене правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Невиконання судових рішень згідно з ч. 4 указаної вище статті має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Крім того, слід зазначити, що вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної особи Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 року категорично ствердив, що "правильне застосування законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес" (п. 54 рішення).

На переконання суду, невиконання відповідачем чинних вимог законодавства становить "суспільний інтерес", оскільки може призвести до порушення інтересів держави в частині забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання та життя, а також унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог ст. 129-1 Конституції України.

Згідно ст. Конвенції ООН "Про права дитини" (ратифікованої постановою Верховної ради №789-XII від 27.02.1991) всі діти, незалежно від їхньої раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, соціального походження - рівні у своїх правах. Держава не може порушувати жодне з прав. Держава має активно пропагувати права дитини.

Ст. 27 Конвенції встановлено, що кожна дитина має право на рівень життя, необхідний для її фізичного, розумового та духовного розвитку. Сюди входить належне харчування, житло, одяг. Батьки несуть відповідальність за забезпечення належного життєвого рівня дитини. Обов`язки держави полягають у тому, щоб створити відповідні умови для реалізації цієї відповідальності.

Отже, державою створюються умови для реалізації відповідальності батьків за забезпечення належного життєвого рівня дитини, зокрема, шляхом внесенням змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині введення інституту адміністративного покарання у виді суспільних робіт за ухилення батьків від сплати аліментів на утримання дітей.

Таким чином, введення інституту адміністративного покарання у виді суспільно корисних робіт має на мені погашення батьками заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку примусового стягнення заборгованості зі сплати аліментів" запроваджено адміністративну відповідальність за несплату аліментів (ст. 183-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, далі КУпАП) та новий вид адміністративного стягнення - суспільно корисні роботи, який застосовується за вчинення цього адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 183-1 КУпАП несплата аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання тягне за собою виконання суспільно корисних робіт на строк від ста двадцяти до двохсот сорока годин.

Відповідно до ст. 31-1 КУпАП суспільно корисні роботи полягають у виконанні особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, оплачуваних робіт, вид яких та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначає відповідний орган місцевого самоврядування. Суспільно корисні роботи призначаються районним, районним у місті, міським чи міськрайонним судом (суддею) на строк від ста двадцяти до трьохсот шістдесяти годин і виконуються не більше восьми годин, а неповнолітніми - не більше двох годин на день.

Суспільно корисні роботи не призначаються особам з інвалідністю першої або другої групи, вагітним жінкам, жінкам, старше 55 років та чоловікам, старше 60 років.

Згідно ст. 325-1 КУпАП Постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт надсилається на виконання органу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, не пізніше дня, наступного за днем набрання постановою законної сили.

Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої визначається відповідним органом місцевого самоврядування.

За виконання суспільно корисних робіт порушнику нараховується плата за виконану ним роботу. Оплата праці здійснюється погодинно за фактично відпрацьований час у розмірі не меншому, ніж встановлений законом мінімальний розмір оплати праці.

Статтею 325-3 КУпАП передбачені обов`язки власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу за місцем виконання порушником суспільно корисних робіт та установлено, що на власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу за місцем виконання порушником суспільно корисних робіт покладається погодження з органом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері виконання кримінальних покарань, переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт та нарахування плати порушнику за виконання суспільно корисних робіт та перерахування її на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Наказом Міністерства юстиції України від 19.03.2023 №474/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21.03.2013 за №457/22989, затверджено Порядок виконання адміністративних стягнень у вигляді громадських робіт, виправних робіт та суспільно корисних робіт (надалі - Порядок № 474/5).

Відповідно до п. 11.1, 11.2, 11.5 Порядку №474/5 виконання постанови суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт покладається на уповноважений орган з питань пробації.

Виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється шляхом залучення порушників до суспільно корисної праці, вид якої та перелік об`єктів, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, визначається відповідним органом місцевого самоврядування.

Щороку на початку року уповноважений орган з питань пробації надсилає запит до органів місцевого самоврядування щодо визначення видів суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких порушники виконуватимуть такі роботи.

Пунктом 12.1 Порядку №474/5 передбачено, що при виконанні постанов суду про накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на уповноважений орган з питань пробації покладаються, зокрема, погодження з власниками підприємств переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, та видів таких робіт; контроль за відбуванням стягнення порушниками та виконанням обов`язків власником підприємства за місцем відбування порушниками суспільно корисних робіт.

Згідно з п. 13.1, 13.2, 13.15 Порядку № 474/5 13.1 підставою для виконання стягнення у вигляді суспільно корисних робіт є постанова суду, яка набрала законної сили.

Порушники перебувають на обліку в уповноваженому органі з питань пробації за місцем проживання.

Відбування адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт здійснюється на об`єкті у межах адміністративно-територіальної одиниці відповідно до місця проживання порушника.

Відповідно до визначеного органами місцевого самоврядування переліку об`єктів, на яких порушники відбувають суспільно корисні роботи, уповноважений орган з питань пробації у десятиденний строк з дня отримання постанови суду видає порушнику направлення (додаток 23) на один з цих об`єктів.

За потреби направлення видається повторно, якщо особа тривалий час (понад три місяці з дня видачі попереднього направлення) незалежно від причин не відбувала стягнення.

Системний аналіз наведених норм доводить, що визначення видів суспільно корисних робіт для порушників, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, та переліку об`єктів у межах адміністративно-територіальної одиниці, на яких порушники повинні виконувати ці роботи, покладено на органи місцевого самоврядування. Такі роботи мають бути оплачуваними, а нарахована порушнику плата за їх виконання спрямовується для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначаються Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР).

Пунктом 1 ч. 4 ст. 40 Закону №280/97-ВР визначено, що сільський, селищний, міський голова, зокрема, забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 10 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.

Статтею 4 Закону №280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, на принципі поєднання місцевих і державних інтересів.

Підпунктом 2 п. "а" ч. 1 ст. 38 Закону №280/97-ВР визначено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: сприяння діяльності органів суду, прокуратури, юстиції, служби безпеки, Національної поліції, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, адвокатури і Державної кримінально-виконавчої служби України.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; розгляд прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Статтею 63 Бюджетного кодексу України передбачено, що місцевий бюджет відповідно до цього Кодексу містить надходження і витрати на виконання повноважень органів влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. Ці надходження і витрати становлять єдиний баланс відповідного бюджету.

Згідно ст. 70 Бюджетного кодексу України видатки та кредитування місцевих бюджетів включають бюджетні призначення, встановлені рішенням про місцевий бюджет, на конкретні цілі, пов`язані з реалізацією програм та заходів згідно із статтями 89-91 цього Кодексу.

Відповідно до п. 21 ч. 1 ст. 91 Бюджетного кодексу України до видатків місцевих бюджетів, що можуть здійснюватися з усіх місцевих бюджетів, належать видатки на інші програми, пов`язані з виконанням власних повноважень, затверджені Верховною Радою Автономної Республіки Крим, відповідною місцевою радою згідно із законом.

Відповідно до пункту 1 розділу І Типового положення про уповноважений орган з питань пробації, затвердженого наказом міністерства юстиції України від 18.08.2017 №2649/5 (далі - Типове положення), уповноважений орган з питань пробації є органом виконання покарань, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері виконання певних видів кримінальних покарань, не пов`язаних з позбавленням волі, та пробації.

Згідно абзаців 15, 17 розділу ІІ Типового положення до основних завдань та функцій органу пробації належать: виконання адміністративних стягнень у вигляді виправних робіт, громадських робіт та суспільно корисних робіт; визначення спільно з органами місцевого самоврядування видів громадських робіт, суспільно корисних робіт та переліку об`єктів, на яких вони виконуються.

Аналізуючи вищенаведені положення законодавства та обставини справи, суд зазначає, що суспільно корисні роботи - це новий вид адміністративного стягнення, що полягає у виконанні правопорушником оплачуваних робіт. Такі роботи є одним з методів впливу на несумлінних батьків, які може бути призначено виключно у випадку прострочення боржником сплати аліментів на дитину.

Тож зміни, що відбулись у законодавстві в частині посилення прав захисту дітей, мають на меті підвищення відповідальності платників аліментів і недопущення виникнення заборгованості.

На відміну від громадських робіт, суспільно корисні роботи мають на меті оплатний вид адміністративного стягнення. Відповідно до ст. 325-1 КупАП кошти, отримані боржником за виконання таких робіт, будуть спрямовуватись саме на погашення боргу за аліментами.

Таким чином, державою створюються умови для реалізації відповідальності батьків за забезпечення належного життєвого рівня дитини, зокрема шляхом внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення в частині введення інституту адміністративного покарання у виді суспільних робіт за ухилення батьків від сплати аліментів на утримання дітей.

Чинним законодавством не встановлені види робіт, які можна віднести до суспільно корисних, але визначено, що їх вид встановлює орган місцевого самоврядування.

Суд звертає увагу, що вимогами чинного законодавства на орган місцевого самоврядування покладений лише обов`язок із визначення переліку об`єктів, на яких порушники будуть відбувати покарання, та видів суспільно корисних робіт.

Аналіз правових норм, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дає підстави для висновку про те, що законодавець не передбачає вимоги про те, що саме орган місцевого самоврядування має брати на себе функції об`єкта, на якому порушники будуть виконувати суспільно корисні роботи.

Однак якщо на території, підпорядкованій органу місцевого самоврядування, немає жодного підприємства, на якому порушники могли б відбувати покарання, то ним може стати саме рада як бюджетна установа, у зв`язку з чим остання має передбачити в місцевому бюджеті кошти на оплату праці особам, на яких судом накладено адміністративне стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

Судом встановлено, що до Дністровського РС №2 філії Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області у 2022 році надійшло чотири постанови про накладення адміністративного стягнення за ст. 183-1 КУпАП у вигляді суспільно-корисних робіт, які не виконуються через не визначення Сокирянською міською радою виду оплачуваних робіт та переліку об`єктів для таких робіт.

У зв`язку із цим, як свідчать матеріали справи, філія Державної установи "Центр пробації" неодноразово зверталась до Сокирянської міської ради із листами щодо визначення переліку об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно корисних робіт.

Окрім цього, філія Державної установи "Центр пробації" також зверталась до Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області із листами, в яких просила нагального вирішення питання щодо необхідності виконання вимог ст. 31-1 КУпАП у частині визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт на території Сокирянської об`єднаної територіальної громади Дністровського району.

Однак, Сокирянською міською радою жодних рішень стосовно визначення переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, радою не приймалось.

Натомість, як вбачається із листів Сокирянської міської ради, адресованих філії Державної установи "Центр пробації" та керівнику Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області, Сокирянська міська рада обґрунтовувала не прийняття відповідного рішення, тим, що визначити перелік об`єктів, що фінансуються за рахунок коштів місцевого бюджету та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно корисних робіт, не вбачається можливим, з огляду на відсутність потреби у виконанні таких робіт на вказаних об`єктах та коштів міського бюджету для їх оплати.

Проте, на думку суду невжиття відповідачем заходів щодо прийняття рішення щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, відповідно до постанов суду, та не передбачення у місцевому бюджеті видатків для фінансування оплачуваних суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів є протиправною бездіяльністю, яка може призвести до порушення інтересів держави в частині гарантування забезпечення захисту прав неповнолітніх на належне утримання.

Зазначене, унеможливлює виконання постанов суду щодо накладення адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт, що є грубим порушення вимог ст. 129-1 Конституції України.

Окрім цього, не прийняття органом місцевого самоврядування рішення щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт має наслідком ухилення одного з батьків від обов`язку щодо належного матеріального забезпечення дитини та суттєво погіршує її становище, що може ставити під сумнів належне виконання державою вимог ст. 27 Конвенції.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що відповідач як орган місцевого самоврядування, допустив у спірних правовідносинах протиправну бездіяльність, оскільки всупереч вимогам ст.31-1, 325-1 КУпАП, Порядку №474/5, за запитами уповноваженого органу з питань пробації не вжив заходи щодо визначення видів робіт та об`єктів, на яких порушники матимуть змогу відбути стягнення у вигляді суспільно корисних робіт та не передбачення в бюджеті видатків для сплати порушникам за виконання суспільно корисних робіт для подальшого погашення заборгованості зі сплати аліментів.

Враховуючи зазначене, відповідач не довів обставин, які б підтверджували правомірні дії відповідача стосовно неможливості визначення переліку об`єктів та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт через відсутність коштів для їх оплати у місцевому бюджеті.

Отже, на думку суду, обставинами справи підтверджено протиправну бездіяльність відповідача. У зв`язку з цим, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову у повному обсязі.

Згідно частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частиною 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом частиною 1 та частиною 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З наведених вище обставин, проаналізувавши зазначені положення чинного законодавства, суд доходить висновку, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено правомірності своєї бездіяльності стосовно не прийняття жодних рішень щодо визначення переліку об`єктів та видів робіт на таких об`єктах для відбування оплачуваних суспільно-корисних робіт. Відтак, суд доходить висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки свідки у даній справі не залучались та експертиза не проводилась, то відсутні підстави для стягнення з відповідача судових витрат.

Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов керівника Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області до Сокирянської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Сокирянської міської ради щодо неприйняття рішення щодо переліку об`єктів та видів робіт для засуджених до адміністративного стягнення у вигляді суспільно корисних робіт.

3. Зобов`язати Сокирянську міську раду розглянути питання про вжиття заходів для погодження переліку об`єктів, на яких порушники виконують суспільно корисні роботи, та видів таких робіт із Дністровським районним сектором №2 філії державної установи "Центр пробації" в Чернівецькій області.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач керівник Дністровської окружної прокуратури Чернівецької області (вул. Сагайдачного, 39 "Б", смт. Кельменці, Дністровський район, Чернівецька область, 60100, )

Відповідач Сокирянська міська рада (вул. Шевченка, 3, м. Сокиряни, Дністровський район, Чернівецька область, 60200, ).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Філія Державної установи "Центр пробації" у Чернівецькій області вул. Українська, 39, м. Чернівці. ).

Суддя В.О. Григораш