Справа № 260/1577/23
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 червня 2023 року м. Ужгород№ 260/1577/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання Деяк О.М.,

за участі:

представник позивача Мовчан О.О.,

представник відповідача Петрова О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» (вул. Грушевського, буд. 2, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (вул. Волошина, буд. 52, Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Белівер.» (далі позивач, ТОВ «Белівер.») звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головне управління ДПС у Закарпатській області (далі ГУ ДПС у Закарпатській області), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №000/3742/07-16-04-05/43174863 від 25.11.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком (абзац 2 п. 76.1. статті 76 ПК України). Особливості порядку проведення податкових перевірок, а також реєстрації податкових накладних під час воєнного стану на території України визначено Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» від 12.05.2022, який набрав чинності 27.05.2022. Згідно з положеннями вказаного закону, камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди: лютий, березень, квітень, травень 2022 року розпочинаються на наступний день після 20 липня 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року; червень, липень 2022 року розпочинаються на наступний день після 20 серпня 2022 року та завершуються не пізніше 20 жовтня 2022 року (абзаци 5-7 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України).

Окрім цього вважає, що відповідачем не враховано відсутність вини позивача у простроченні реєстрації податкових накладних, оскільки у період дії воєнного стану мали місце перебої із діяльністю ЄРПН, що не було взято до уваги відповідачем.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечуючи проти позову відповідач вказує на те, що доводи позовної заяви про те, що відповідач вийшов за межі встановлених законом граничних строків проведення камеральних перевірок, є необґрунтованими. Граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних встановлені п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України. Відтак, правомірно виносено оскаржуване податкове повідомлення-рішення у межах компетенції та повноважень ГУ ДПС в Закарпатській області.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 травня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові, просив позов задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позовних вимог заперечила, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши думку сторін, розглянувши подані сторонами документи, матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що ГУ ДПС у Закарпатській області проведено камеральну перевірку дотримання TOB «Белівер.» встановлених законодавством граничних строків реєстрації податкових декларацій з податку на додану вартість за червень 2022 року.

За результатами вказаної перевірки складено акт про результати камеральної перевірки щодо своєчасності подання податкових декларацій з ПДВ від 02.11.2022 року №5275/07-16-04-05/43174863, яким встановлено, що TOB «Белівер.» зареєстровано 140 податкових накладних з порушенням граничних строків їх реєстрації, визначених пунктом 201.10. статті 201 Податкового кодексу (а.с.15-19).

В подальшому Головне управління ДПС у Закарпатській області 25.11.2022 року прийняло оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми «Н» №000/3742/07-16-04-05/43174863, яким застосувало до TOB «Белівер.» штраф за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних у сумі 521427,26 грн. (а.с.8-9).

Позивач подав до Державної податкової служби України скаргу від 07.12.2022 року №1 на податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Закарпатській області від 25.11.2022 року №000/3742/07-16-04095/43174863.

За результатами розгляду скарги позивача на податкове повідомлення-рішення, ДПС України прийняло рішення від 02.02.2023 року за №2726/6/99-00-06-03-01-06, яким залишено без змін ППР ГУ ДПС у Закарпатській області від 25.11.2022 року №000/3742/07-16-04-05/43174863, а скаргу без задоволення.

Позивач не погодившись із прийняттям податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 25.11.2022 року форми «Н» №000/3742/07-16-04-05/43174863 про застосування до товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» штрафу, звернувся до суду із вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України №2747-IV від 06.07.2005, у чинній редакції (далі - КАС України), у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних систем електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладених та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відтак, об`єктом перевірки за положеннями цього підпункту є дані Єдиного реєстру податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних та своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.

Відповідно до п.76.1, п.76.3 ст.76 ПКУ:

- камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова;

- камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

- камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

У Податковому кодексі України відсутні норми, які б містили граничні строки проведення камеральних перевірок, крім камеральних перевірок даних заявлених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку (п.76.3 ст.76, п.200.10 ст.200 Податкового кодексу України). Разом з тим, граничні строки проведення камеральних перевірок з інших питань випливає з положень ст. 102 Податкового кодексу України зі строком у 1095 днів.

Згідно з п. 112.1. ст. 112 ПК України, особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до п. 112.2. цієї статті, особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності

Норма п. 112.7. передбачає, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи. У цьому випадку вина позивача у несвоєчасній реєстрації податкових накладних протягом загальних строків, встановлених ст. 201 ПК України відсутня, оскільки в період воєнного стану з 24.02.2022 і до набрання чинності Законом від 12 травня 2022 року не було технічної можливості реєстрації податкових накладних, оскільки Єдиний державний реєстр податкових накладних у цей період функціонував не завжди, із суттєвими затримками, що не заперчується сторонами.

Також суд зазначає, що відповідачем, при винесенні оскаржуваного податкового повідомлення рішення за несвоєчасність реєстрації податкових накладних за період з червень 2022 року не було враховано внесені зміни Законом України 12 травня 2022 року №2260-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану», а саме до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, які застосовуються починаючи з 27 травня 2022 року. Так, зокрема згідно даного Закону передбачено установити, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті». Зокрема, п. 69.1. розділу 10 ПКУ передбачає, що у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні. Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану» за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Окрім цього, суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення також із наступного. Як вбачається із Акту про результати камеральної перевірки щодо своєчасності подання податкових декларацій з ПДВ від 02.11.2022 р. такий стосувався саме перевірки податкових декларацій, тоді як до позивача було застосовано штрафні санкції оскаржуваним податковим повідомлення-рішенням порушення за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних з ПДВ, а не декларацій (а.с.15-19, а.с.8-9). Хоча в подальшому відповідачем листом від 18.11.2022 року було внесено зміни у акт камеральної перевірки від 02.11.2022 р.

Разом з тим, суд зазначає, що такі внесення змін після завершення перевірки та складання акту, підписання його та надання суб`єкту перевірки, ПКУ не передбачено, а відтак відповідач діяв не у спосіб, передбачений законом. Отже, з огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про протиправність та необхідність скасування податкового повідомлення рішення Головного управління ДПС у Закарпатській області від 25.11.2022 року форми «Н» №000/3742/07-16-04-05/43174863 про застосування до товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» штрафу у сумі 521427,26 гривень.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності податкового повідомлення-рішення, що є підставою для визнання його протиправним та скасування.

Суд також враховує інші аргументи сторін, зазначені у заявах по суті справи, однак зауважує, що встановлені судом обставини є самостійними та достатніми підставами для прийняття рішення по суті спору.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.

Згідно статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на те, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, то судові витрати, які підлягають відшкодуванню, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 139, 243, 245, 246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» (вул. Грушевського, буд. 2, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (вул. Волошина, буд. 52, Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління Державної податкової служби у Закарпатській області від 25 листопада 2022 форми «Н» №000/3742/07-16-04-05/43174863 про застосування до товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» штрафу у сумі 521427,26 гривень (п`ятсот двадцять одна тисяча чотириста двадцять сім гривень 26 коп.).

Стягнути з Головного управління ДПС у Закарпатській області (вул. Волошина, буд. 52, Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Белівер.» (вул. Грушевського, буд. 2, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, ) судові витрати з оплати судового збору у розмірі 7821,40 грн. (сім тисяч вісімсот сорок одна гривня 40 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 16 червня 2023 року.

СуддяЯ. М. Калинич