Справа № 260/3065/23
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2023-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

14 червня 2023 року м. Ужгород№ 260/3065/23
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання Кустрьо В.М.

за участю:

представника позивача Ламбрух О.С.,

представника відповідача Щадей С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 14 червня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 19 червня 2023 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, якою просить: 1) Визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року за № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області», яким вирішено звільнити лейтенанта поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського РУП ГУ Національної поліції в Закарпатській області, відповідно до п. 7 ч. З ст. 13 ЗУ «Про дисциплінарний статут органів внутрішніх справ»; 2) Визнати незаконним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за № 68 о/с «По особовому складу» від 13 квітня 2023 року, яким, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію» звільнено лейтенанта поліції ОСОБА_1 оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського РУП ГУ Національної поліції в Закарпатській області з 14 квітня 2023 року; 3) Поновити лейтенанта поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського РУП ГУ Національної поліції в Закарпатській області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення. Наказом ГУ НП в Закарпатській області № 68 о/с «По особовому складу» від 13 квітня 2023 року позивача відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби з 14 квітня 2023 року. Позивач вважає накладення на нього дисциплінарного стягнення, а в подальшому звільнення з поліції безпідставним. Позивач зазначає, що його вина у порушенні дисципліни, що мала вияв у нанесенні тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_2 , що покладено в основу оскаржених наказів, на час звільнення не встановлена належним процесуальним документом, а тому висновок відповідача про вчинення порушення дисципліни є необґрунтованим та передчасним, оскільки службові особи поліції не наділені правом надавати оцінку даним обставинам та відповідно, робити висновки про вину особи чи причетність до кримінально караних дій, доки вина не буде доведена у встановленому законом порядку вироком та постановою суду. Щодо встановленого відповідачем порушення позивачем службової дисципліни внаслідок не внесення відомостей до ЄРДР за заявами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , позивач зазначає, що не відповідав за ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, а тому не може нести відповідальність за будь-які порушення з даного приводу.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що наказом ГУНП в Закарпатській області від 29 березня 2023 року № 780 призначено службове розслідування за фактом повідомлення про підозру 24.03.2023 року слідчими Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого у м. Львові у рамках кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України позивачу у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України. Відповідач зазначає, що у межах своїх повноважень належним чином провів службове розслідування за результатами якого встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку. У зв`язку з чим, вважає, що оскаржені накази прийняті правомірно та відповідно до норм чинного законодавства України.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги позовної заяви, просив суд їх задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 29 березня 2023 року № 780 призначено службове розслідування за фактом повідомлення про підозру 24 березня 2023 року слідчими Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого у м.Львові у рамках кримінального провадження № 50000063, відкритого 25.03.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України позивачу у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України.

За результатами службового розслідування за фактом повідомлення про підозру слідчими ТУ ДБР оперуповноваженому ВКП Ужгородського РУП ГУНП лейтенанту поліції ОСОБА_1 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2, ст. 365 КК України складено висновок від 12 квітня 2023 року, який затверджений начальником ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до вказаного висновку комісія встановила, що 29.03.2023 року до керівництва ГУНП в Закарпатській області надійшла інформація про те, що 24.03.2023 слідчими Шостого слідчого «відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР, розташованого, у м. Львові у рамках кримінального провадження № 0000063, відкритого 25.03.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України, повідомлено про підозру оперуповноваженому відділу кримінальної поліції ОСОБА_1 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України. Із матеріалів підозри вбачається, що 29.03.2023 стосовно ОСОБА_1 слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду винесено ухвалу від 29.03.2023 та обрано -йому запобіжний захід як підозрюваному у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави в розмірі 53680 (п`ятдесят' три тисячі шістсот вісімдесят) гривень. Із матеріалів вищевказаного кримінального провадження та оголошених підозр встановлено, що 15.03.2022, близько 17:00 год. співробітниками Управління поліції охорони в Закарпатській області добровільно доставлено ОСОБА_2 в Ужгородський РУП ГУНП для написання заяви щодо протиправної поведінки громадянки ОСОБА_5 , з якою в нього, цього ж дня виник конфлікт в приміщенні супермаркету «Сільпо». Перебуваючи в холі Ужгородського РУП ГУНП в ОСОБА_2 виник словесний конфлікт із старшим Інспектором чергової частини сектору моніторингу Ужгородського РУП ГУНП капітаном поліції ОСОБА_6 , після чого, дана поліцейська для врегулювання ситуації викликала оперуповноваженого ВКП Ужгородського, РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який виконував службові обов`язки в наряді по перевірці громадян доставлених до управління поліції. В подальшому, ОСОБА_1 , не з`ясувавши всіх обставин подій та претензій ОСОБА_7 до працівників поліцій, наказав останньому слідувати за ним по сходах до свого службового кабінету № 49, який розташований на четвертому поверсі. Після чого, між першим, та четвертим поверхом, ОСОБА_1 , застосовуючи до ОСОБА_2 фізичну силу, наніс удар правою ногою в ділянку правого стегна ОСОБА_2 , внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: забою м`яких тканин правого стегна. Також, ОСОБА_1 наніс удар правою рукою в ділянку правої нирки ОСОБА_2 , чим спричинив останньому фізичний біль. Загалом внаслідок спільних умисних злочинних дій поліцейських ОСОБА_8 та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 спричинено тілесні ушкоджений у вигляді: синця на зовнішній поверхні верхньої та середньої третини лівого плеча, синця на задній зовнішній поверхні верхньої та середньої, третини лівого стегна, синця на лівій сідниці, що згідно з висновком судово- медичної експертизи від 08.04.2022 № 115 кваліфікуються, як легкі тілесні ушкодження, які в момент їх спричинення не були небезпечними для життя та здоров`я потерпілого ОСОБА_2 .

З висновку службового розслідування від 12 квітня 2023 року вбачається, що на підставі наказу ГУНП в Закарпатській області від 16 квітня 2022 року № 661 за вищевказаним фактом, в частині ймовірно неправомірних дій з боку окремих працівників Ужгородського РУП ГУНП проведено службове розслідування. За результатами вказаного службового розслідування підготовлено висновок, який затверджено начальником ГУНП в Закарпатській області, та у зв`язку із неможливістю, відібрати пояснення від гр. ОСОБА_2 за вказаною подією, пунктом 2 даного службового документу визначено, що рішення щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого ВКП Ужгородського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_9 та оперуповноваженого ВКП Ужгородського РУП ГУНП лейтенанта поліції. ОСОБА_10 буде прийнято у випадку доведення їх вини за результатами розслідування кримінального провадження, яке проводиться слідчим відділом ТУ ДБР, розташованого у місті Львові та розгляду судом. Також встановлено, що в 2023 році за листом Шостого слідчого відділу ТУ ДБР відповідно до-наказу ГУНП в Закарпатській області від 03.03.2023 № 570 також було проведено службове розслідування у зв`язку із нововиявленими обставинами. За наслідками- службового, розслідування, відповідно до висновку, затвердженого 09.03.2023, а саме пунктом 6 визначено, що рішення щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_11 та ОСОБА_12 буде прийнято у випадку доведення їх вини за результатами розслідування кримінального провадження, яке проводиться слідчим відділом ТУ ДБР, і розташованого у місті Львові.

Крім того, дисциплінарною комісією встановлено, що позивач на порушення п. 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100 здійснив розгляд матеріалів ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 10.01.2023 року № 539 та від.12.02.2023 № 2146 без відповідної перевірки, заходи щодо, встановлення ознак вчинення кримінальних правопорушення при цьому не вжив, відповідних рапортів для внесення відомостей до ЄРДР не склав та не доповів за даними фактами керівнику підрозділу, допустивши укриття злочину від обліку та внесення до, ЄРДР, чим грубо порушив вимоги ч. 1, п. 2 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VII та п.1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію».

Окрім цього, під час службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що позивач всупереч вимог пункту 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26 січня 2016 року № 5, у листопаді 2022 року, грудні 2022 року та січні 2023 року не проходив тестування із знань по службовій підготовці (тестування здійснюється щомісячно з використанням, інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України»), чим допустив грубі порушення службової дисципліни.

Відповідно до висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія вважає, за вчинення дисциплінарного проступку, порушення вимог частини 1, підпунктів 1,2,3,4,5,6 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VII, пунктів 1,2 частини 1 статті 18, ч. 1ст. 64 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію», абзаців 2,3,4,7, 8,9, 13 пункту 1, абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки, затвердженими наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 7 розділу VII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 року № 440 (у редакції наказу МВС від 08 лютого 2022 року № 103), пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом ВС України від 08.02.2019 року № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 05.03.2019 року за № 223/33194, підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 року № 507 та пункту 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 26.01.2016 року № 5, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, порушенні етичних норм, поведінки поліцейського, який дискредитує поліцію та поліцейського, оперуповноваженого відділу кримінальної поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби з поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників відділення поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 68 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 , оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції) з 14 квітня 2023 року.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Статтею 3 Закону № 580-VIII встановлено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Стаття 18 Закону № 580-VІІІ встановлює основні обов`язки поліцейського.

Відповідно по пунктів 1 та 2 частини першої цієї статті, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Закону № 580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

За приписами частин 1 та 2 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Нормами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частинами другою, третьою, десятою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

З аналізу викладених норм слідує, що накладенню дисциплінарного стягнення передує службове розслідування, прийняття рішення про його проведення належить до дискреційних повноважень керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Частиною 10 статті 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11. №1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку № 893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Порядку № 893, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»; ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень; недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу; недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування; втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження; розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом; порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів; перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку; здійснення поліцейським дискримінації за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовною або іншими ознаками в будь-якій формі, а також сексуальних домагань.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Згідно з ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Згідно з ч. 2 ст. 18 Дисциплінарного статуту поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Згідно із приписами ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Дисциплінарного статуту висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту за кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Отже, аналізуючи вищевказане, суд зазначає, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Крім того, перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Суд зазначає, що звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Судом встановлено, що позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1ст. 77 Закону № 580-VIII за вчинення дисциплінарного проступку.

Як вже зазначалося судом, за наслідками проведення службового розслідування, начальником ГУНП в Закарпатській області 12 квітня 2023 року затверджено висновок службового розслідування за фактом повідомлення про підозру слідчими Шостого слідчого відділу (з дислокацією у м. Ужгороді) ТУ ДБР оперуповноваженому ВКП Ужгородського РУП ГУНП ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 365 КК України.

Так, висновком службового розслідування встановлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, порушення вимог частини 1, підпунктів 1,2,3,4,5,6 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VII, пунктів 1,2 частини 1 статті 18, ч. 1ст. 64 Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію», абзаців 2,3,4,7, 8,9, 13 пункту 1, абзацу 2 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки, затвердженими наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, пункту 7 розділу VII Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 року № 440 (у редакції наказу МВС від 08 лютого 2022 року № 103), пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом ВС України від 08.02.2019 року № 100, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 05.03.2019 року за № 223/33194, підпункту 2 пункту 1 наказу Національної поліції України «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» від 19.07.2022 року № 507 та пункту 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженої Наказом МВС України від 26.01.2016 року № 5, що виразилося у грубому порушенні службової дисципліни та законності, порушенні етичних норм, поведінки поліцейського, який дискредитує поліцію та поліцейського, оперуповноваженого відділу кримінальної поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, звільнити із служби з поліції.

У висновку службового розслідування від 12 квітня 2023 року дисциплінарною комісією зазначено, що 15 березня 2023 року, близько 17:00 год., співробітниками Управління поліції охорони в Закарпатській області добровільно доставлено ОСОБА_2 в Ужгородський РУП ГУНП для написання заяви щодо протиправної поведінки громадянки ОСОБА_5 . Перебуваючи в холі Ужгородського РУП ГУНП в ОСОБА_2 виник словесний конфлікт із старшим інспектором чергової частини сектору моніторингу Ужгородського РУП ГУНП. Після чого для врегулювання ситуації викликано оперуповноваженого ВКП Ужгородського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який виконував службові обов`язки в наряді по перевірці громадян, доставлених до управління поліції. В подальшому ОСОБА_1 не з`ясувавши всіх обставин подій та претензій ОСОБА_2 до працівників поліції, наказав останньому слідувати за ним по сходах до службового кабінету № 49, який розташований на четвертому поверсі. Після чого, між першим та четвертим поверхом, ОСОБА_1 застосовуючи до ОСОБА_2 фізичну силу, наніс удар правою ногою в ділянку правого стегна ОСОБА_2 , внаслідок чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді: забою м`яких тканин правого стегна. Також, ОСОБА_1 наніс удар правою рукою в ділянку правої нирки ОСОБА_2 , чим спричинив останньому фізичний біль.

З висновку службового розслідування від 12 квітня 2023 року вбачається, що за вищевказаним фактом, ймовірно неправомірних дій з боку окремих працівників Ужгородського РУП було проведено службове розслідування на підставі наказу ГУ НП в Закарпатській області від 16 квітня 2022 року № 661. За результатами, якого складено висновок від 27 травня 2022 року, який затверджений начальником ГУНП в Закарпатській області, та відповідно до п. 2 якого рішення щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого КП Ужгородського РУП ГУНП майора поліції ОСОБА_9 та оперуповноваженого ВКП Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 буде прийнято у випадку доведення їх вини за результатами розслідування кримінального провадження, яке проводиться слідчим відділом ТУ ДБР розташованого у місті Львові та розгляду судом.

Крім того, дисциплінарна комісія у висновку службового розслідування від 12 квітня 2023 року зазначає, шо в 2023 році за листом Шостого слідчого відділу ТУ ДБР відповідно до наказу ГУНП в Закарпатській області від 03.03.2023 року № 570 також було проведене службове розслідування у зв`язку із нововиявленими обставинами. За наслідками службового розслідування, відповідно до висновку, затвердженого 09.03.2023 року, а саме пунктом 6 визначено, що рішення щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_11 та ОСОБА_12 буде прийнято у випадку доведення їх вини за результатами розслідування кримінального провадження, яке проводиться слідчим відділом ТУ ДБР, розташованого у м. Львові.

В той же час, доказів на підтвердження доведення вини позивача за результатами розслідування кримінального провадження на момент застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення суду не надано та у висновку службового розслідування зазначено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що події викладені у висновку службового розслідування відбувалися 15 березня 2022 року.

При цьому, представник відповідача у відзиві на позовну заяву та у судовому засіданні зазначив, що при проведенні службового розслідування надавалась оцінка подіям, які відбувались 15 березня 2022 року, однак такі події лише підтвердили факт систематичності характеру порушень з боку позивача при виконанні службових обов`язків та не лягли в основу рішення про притягнення його до дисциплінарної у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Щодо порушення позивачем вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та події, затвердженого наказом МВС України від 08 лютого 2019 року № 100 та здійснення ним розгляду матеріалів ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 10.01.2023 року № 539 та від 12.02.2023 року № 2146 без відповідної перевірки, не вжиття заходів щодо встановлення ознак вчинення кримінальних правопорушень, не складення відповідних рапортів для внесення відомостей до ЄРДР та не доповідь за даними фактами керівнику підрозділу, суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 №100, затверджено Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - Порядок №100), який регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП).

Відповідно до п. 11 розділу ІІ Порядку поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Відповідно до висновку, службового розслідування вбачається, що дисциплінарною комісією встановлено, що 10 січня 2023 року о 18:38 год. до відділу служби « 102» надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_3 , про те, що за його місцем проживання пошкоджені вхідні ворота і замок, а також вхідні двері будинку, звідки невідомі особи викрали тюнер Т-2, кабелі, телефон та інші речі , заподіявши йому матеріальної шкоди. Вказане повідомлення зареєстровано в ІТС ІПНП ЄО Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 10 січня 2023 року № 539.

Відповідно до матеріалів службового розслідування, матеріали ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 10.01.2023 року № 539 для попереднього вивчення у черговій частині отримав заступник начальника управління поліції слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_13 , який всупереч вимог п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення Єдиного обліку належним чином дані матеріали про кримінальне правопорушення не вчинив, натомість супровідним листом повернув їх начальникові Ужгородського районного управління поліції для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян».

В подальшому, як вбачається із матеріалів службового розслідування, матеріали ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 10.01.2023 року № 539 з ознаками кримінального правопорушення згідно резолюції начальника ВКП Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції Єгорова Є.І. для прийняття кінцевого рішення доручено розглядати оперуповноваженому відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу ГУНП лейтенанту поліції ОСОБА_1 , який зміст даних матеріалів предметно не вивчив, кваліфікованої оцінки учиненому кримінальному правопорушенню не надав та всупереч вимог пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку , рапорт про вчинене кримінальне правопорушення не склав, керівникові органу поліції про це не доповів, натомість 01.02.2023 року прийняв необґрунтоване рішення про списання звернення згідно Закону України «Про звернення громадян» .

Крім того, судом встановлено, що дисциплінарною комісією у ході проведення службового розслідування встановлено, що 12 лютого 2023 року о 13.11 до відділу служби « 102» надійшло повідомлення від громадянина ОСОБА_4 про те, що на його приватному автомобілі, марки Nissan- Primera, н.з. НОМЕР_1 пошкоджено замок та відбулася крадіжка. Вказане повідомлення зареєстровано в ІТС ІПНП ЄО Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 12 лютого 2023 року № 2146.

Відповідно до матеріалів службового розслідування, матеріали ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 12.02.2023 року № 2146 для попереднього вивчення у черговій частині отримав заступник начальника управління поліції слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП майор поліції ОСОБА_13 , який всупереч вимог п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення Єдиного обліку належним чином дані матеріали про кримінальне правопорушення не вчинив, натомість супровідним листом повернув їх начальникові Ужгородського районного управління поліції для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян».

В подальшому, як вбачається із матеріалів службового розслідування, матеріали ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 12.02.2023 року № 2146 з ознаками кримінального правопорушення згідно резолюції начальника ВКП Ужгородського РУП ГУНП капітана поліції Єгорова Є.І. для прийняття кінцевого рішення доручено розглядати оперуповноваженому відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу ГУНП лейтенанту поліції ОСОБА_1 , який зміст даних матеріалів предметно не вивчив, кваліфікованої оцінки учиненому кримінальному правопорушенню не надав та всупереч вимог пункту 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку , рапорт про вчинене кримінальне правопорушення не склав, керівникові органу поліції про це не доповів, натомість 10.03.2023 року прийняв необґрунтоване рішення згідно Закону України «Про звернення громадян» .

При цьому, відповідач не надав достатніх доказів того, що позивач вжив недостатніх заходів при здійсненні перевірки з причин неналежного виконання службових обов`язків.

В той же час, як свідчать матеріали службового розслідування, позивач провівши заходи щодо розгляду вищевказаних матеріалів подав відповідні довідки про результати проведення перевірок за заявами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та відповідні рапорти на ім`я керівництва.

Суд звертає увагу, що відповідно до висновку службового розслідування від 12 квітня 2023 року службовим розслідуванням встановлено іншу особу, винну у неправильних діях під час вивчення ЄО Ужгородського РУП ГУНП від 10.01.2023 року № 539 та від 12.02.2023 року № 2146 без належної перевірки щодо встановлення факту вчинення кримінальних правопорушень для внесення відомостей до ЄРДР, стосовно якої згідно п. 4 Висновку про результати службового розслідування від 12 квітня 2023 року (а.с. 58) дисциплінарна комісія обмежилася попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

Щодо порушення позивачем вимог п. 7 розділу ІІІ Положення про організацію службової підготовки працівників службової Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26 січня 2016 року № 50 щодо не проходження у листопаді 2022 року, грудні 2022 року та січні 2023 року тестування із знань по службовій підготовці, яке здійснюється щомісячно з використанням інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал національної поліції України», суд зазначає, що матеріали службового розслідування не містять жодних доказів на підтвердження вищевказаних фактів.

Оцінюючи, чи відповідало застосоване до позивача дисциплінарне стягнення критеріям обґрунтованості та пропорційності, суд зазначає про те, що такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу та повинен застосовуватись у виняткових випадках і за вчинення особливих дисциплінарних проступків.

Водночас відповідач, усупереч вказаному, належним чином не обґрунтував необхідність застосування до позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення та неможливість застосування іншого, крім звільнення зі служби в поліції, виду дисциплінарного стягнення, при цьому за місцем роботи позивач характеризується позитивно; обставин, які обтяжують відповідальність позивача, під час дисциплінарного провадження не встановлено.

Наявні у матеріалах справи докази не дають підстав кваліфікувати виявлені порушення як грубе порушення дисципліни, достатнє для застосування такого виду стягнення як звільнення зі служби в поліції.

Суд зазначає, що правова оцінка правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна полягати насамперед в тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно у діях особи є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим особою діянням.

Аналогічний висновок містить постанова Верховного Суду від 04.03.2020 по справі № 120/2732/19-а, що враховується судом відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.

Суд зазначає, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. В той же час, мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Суд зазначає, що обсяг і зміст вмотивованості рішення суб`єкта владних повноважень, без сумніву, залежить від конкретних обставин, що були предметом дослідження, але в будь-якому випадку у рішенні повинно відображатися те, чим саме Головне управління Національної поліції в Закарпатській області керувалося, оцінюючи наявність або відсутність обставин, що можуть зумовити втручання у право позивача на працю у спосіб притягнення позивача до відповідальності шляхом звільнення зі служби. При цьому вмотивованість рішення суб`єкта владних повноважень набуває виняткового значення за умови прийняття рішення про звільнення, зважаючи на правові наслідки такого рішення для особи.

В той же час, в даному випадку, на переконання суду, відповідачами не надано доказів на підтвердження вчинення саме позивачем дисциплінарного проступку, з яким може бути пов`язано прийняття рішення про його звільнення з займаної посади.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що рішення відповідача про притягнення позивача до дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності.

Відтак, суд приходить висновку, що наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

У вказаному випадку дисциплінарне стягнення, накладене наказом ГУНП в Закарпатській області від 13 квітня 2023 №923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області», було виконано за наказом від 13 квітня 2023 №68 о/с «Про особовий склад» ,та яким позивача звільнено зі служби в поліції.

Зважаючи на те, що такий наказ є наслідком наказу від 13 квітня 2023 року №923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» (який вказаний як його підстава), а також ураховуючи протиправність останнього, він не може породжувати жодних правомірних наслідків.

Отже, наказ від 13 квітня 2023 №68 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення підлягає визнанню протиправним і скасуванню, так як він ґрунтується на тих же висновках та підставах, що і наказ від 13 квітня 2023 №923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» .

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Суд зауважує, що закон не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в частині першій статті 235, статті 240-1 КЗпП України, а, отже, установивши, що звільнення відбулося із порушенням установленого законом порядку, суд зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

Аналізуючи наведені норми, суд зазначає, що у разі встановлення незаконного звільнення, суд обмежений правами щодо поновлення такого працівника на посаді, а саме суд може поновити таку особу лише на роботі, з якої працівника було звільнено.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 20.01.21 № 804/958/16.

Як вбачається із наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 68 о/с позивача звільнено з посади оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Таким чином, з урахуванням вимог статті 235 Кодексу законів про працю України позивач підлягає поновленню на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Щодо дати з якої необхідно поновити позивача, то суд вважає за необхідне вказати наступне.

Пунктом 2.27. Інструкції "Про порядок ведення трудових книжок працівників", затвердженої Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України № 58 від 29 липня 1993 року, прямо вказує, що днем звільнення вважається останній день роботи.

Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 68 о/с «По особовому складу» позивача звільнено з посади оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 14 квітня 2023 року.

Відтак, дата звільнення 14 квітня 2023 року вважається останнім робочим днем позивача. Таким чином, з 15 квітня 2023 року у позивача почався вимушений прогул. Таким чином суд вважає, що необхідно поновити позивача саме з 15 квітня 2023 року, оскільки позивач вважається таким, що 14 квітня 2023 року був на роботі.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Таким чином, у значенні статті 235 КЗпП України вимушеним прогулом є час, протягом якого працівник з вини роботодавця був позбавлений можливості працювати, виконувати трудові функції, обумовлені трудовим договором, тобто період з дня наступного за днем звільнення (незаконного переведення на іншу роботу) по день ухвалення судом рішення про поновлення на роботі.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 08 грудня 2022 року №460/2014/19.

Таким чином, часом вимушеного прогулу позивача є період з 15 квітня 2023 року по 14 червня 2023 року та становить 60 календарних днів.

Умови обчислення середньої заробітної плати визначаються Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року № 100 "Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати" (далі Порядок № 100) та згідно пункту "з" статті 1 Порядку № 100 цей Порядок застосовується при обчисленні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Пунктом 2 абзацом 3 Порядку № 100 встановлено, що обчислення середньої заробітної плати, передбачено, що у всіх інших випадках (крім випадків обчислення середньої заробітної плати для оплати щорічної відпустки) збереження середньої заробітної плати і середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Відповідно до пункту 8 абзацу 1 Порядку № 100, обчислення середньої заробітної плати нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Згідно із пунктом 6 абзацом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці" від 24.12.1999 року за № 13, при задоволенні вимог про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню.

Відповідно до довідки УФЗБО ГУ НП в Закарпатській області від 10 травня 2023 року № 361/106/5-23 заробітна плата позивача за лютий 2023 року становила 20464,71 грн. та за березень 2023 року 19891,70 грн.

Таким чином, середньоденна заробітна плата позивача становить 684,00 грн. та середньомісячна заробітна плата позивача становить 20178,20 грн.

Отже, середня заробітна плата за час вимушеного прогулу, яка підлягає стягненню на користь позивача, становить 41040,00 грн. (684,00 грн. х 60 днів).

Відповідно до пункту 2 та 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу у розмірі стягнення за один місяць у розмірі 20178,20 грн. підлягає негайному виконанню.

З огляду на вищенаведене, позовні вимоги необхідно задовольнити.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не довів правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення, відтак позовні вимоги про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача та наказу відповідача від 13 квітня 2023 року № 68 о/с «По особовому складу» в частині звільнення позивача зі служби в поліції., про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягають задоволенню.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 5 Закону України "Про судовий збір", то питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.

Керуючись ст. ст. 5, 9, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ракоці, буд. 13, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 923 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 13 квітня 2023 року № 68 о/с «По особовому складу» в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

4. Поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 15 квітня 2023 року.

5. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) із Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ракоці, буд. 13, ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 15 квітня 2023 року по 14 червня 2023 року в розмірі 41040,00 грн. (сорок одна тисяча сорок гривень).

6. Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області та в частині стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати у межах одного місяця в розмірі 20178,20 грн.(двадцять тисяч сто сімдесят вісім гривень двадцять копійок) підлягає до негайного виконання.

7. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяН.Д. Маєцька