Справа № 420/13465/23
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2023-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 червня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Іванов Е.А. розглянувши матеріали справи за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БЄЛ-ТРАНС» до Головного управління ДПС в Одеській області та Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

12.06.2023 року до суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «БЄЛ-ТРАНС» (далі Позивач, ТОВ «БЄЛ-ТРАНС») із позовною заявою до Головного управління ДПС в Одеській області (далі Відповідач 1, ГУ ДПС в Одеській області) та до Державної податкової служби України (далі - Відповідач 2, ДПС України), в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 22 вересня 2022 року №7374550/37136296 про відмову у реєстрації податкової накладної №1457 від 31 серпня 2022 року, складеною Позивачем.

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН складену ТОВ «БЄЛ-ТРАНС» податкову накладну № 1457 від 31 серпня 2022 року днем її фактичного надходження.

Згідно ч. 1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст.ст.106-161 КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.ч.3 та 4 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Пунктом 56.18 ст.56 Податкового Кодексу України встановлено право платника податків на звернення до суду для оскарження податкового повідомлення-рішення, або іншого рішення контролюючого органу, без оскарження їх в адміністративному порядку.

При цьому Верховний Суд у постанові від 11.10.2019 року по справі №640/20468/18 відступив від висновку (викладеного в постановах Верховного Суду від 17 липня 2019 року (справа №640/46/19), від 14 лютого 2019 року (справа № 813/4921/17)) про застосування норми права у подібних правовідносинах у частині того, що положення пункту 56.18 статті 56 ПК України є спеціальними щодо приписів статті 122 КАС України, а тому незалежно від використання платником податків права на адміністративне оскарження, строк звернення до суду з адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН становить 1095 днів.

Так, у зазначеній постанові Верховним Судом сформовано висновок, що із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, позивачем в адміністративному порядку оскаржується рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7374550/37136296 від 22.09.2022 року про відмову в реєстрації податкової накладної №1457 від 31.08.2022 року.

При цьому рішеннями Комісії з питань розгляду скарг від 19.10.2022 року позивачу відмовлено у задоволенні його скарг.

Разом з тим, до суду з даним адміністративним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс» звернулось лише 12.06.2023 року, тобто з пропуском строку, встановленого частиною четвертою статті 122 КАС України.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

При цьому у заяві про поновлення строку звернення до суду (яку додано до позову) позивачем зазначено, що з моменту введення в Україні воєнного стану та з метою захисту життя й здоров`я працівників Товариства директором ТОВ «Бєл-Транс» організовано з 24.02.2022 року дистанційну роботи майже всіх працівників Товариства. Таке рішення обґрунтовано тим, що на вказаній території відсутнє бомбосховище та містяться небезпечні об`єкти (цистерни та обладнання для зберігання пального). Окрім цього, деякі працівники Товариства (жінки) станом на теперішній час взагалі виїхали за державний кордон України, а інших (чоловіки) мобілізовано. Також позивач вказав на те, що вносить певні труднощі і постійним довготривалим вимкнення світла. Також позивачем зазначено, що 12.05.2023 року по справі №420/6728/23 повернуто аналогічний адміністративний позов ТОВ «Бєл-Транс».

За таких підстав представник позивача просив суд поновити строк на звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Щодо наведених у заяві про поновлення строку обставин, суд зазначає таке.

Насамперед суд вказує на відсутність будь-яких конкретних документів на підтвердження обставин про які вказує позивач, зокрема:

- докази того, що з дати отримання рішення за результатами скарги (від 19.10.2022 року) та до дати звернення до суду наявні довготривалі відключення світла;

- докази того, що чоловіків (працівників) підприємства мобілізовано;

- докази того, що жінки (працівники) підприємства перебувають за кордоном.

Також є не достатньо обґрунтованими обставини щодо переведення «майже всіх працівників» на дистанційну роботу, оскільки з даної обставини не можливо встановити чим саме дистанційна робота заважає звернутися до суду в межах встановленого законодавством України строк.

Таким чином суд зазначає, що подана представником позивача заява про поновлення строку містить загальні доводи про введення воєнного стану в Україні, що не підкріплені поясненнями та доказами, підтверджуючими неможливість звернення до суду у передбачений процесуальним законом строк, зокрема доказами, з яких можливо встановити відсутність електропостачання у відповідному періоді.

Тобто, на думку позивача наслідками війни (повітряна тривога, відсутність електрозабезпечення, відсутність бомбосховища, перебування співробітників за межами державного кордону, робота у дистанційному режимі, ракетна чи інше збройне ураження території), нестабільні умови в роботі становлять поважну причини у пропуску строку.

Суд відхиляє доводи заявника, з посиланням на перешкоди, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану, так як позивач не конкретизував обставини, що об`єктивно перешкоджали йому подати позов в межах передбаченого законодавством України строку.

Щодо посилання позивача на обставину запровадження на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, то суд зазначає, що питання поновлення строку на звернення до суду у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на звернення до суду у всіх абсолютно випадках.

Подібного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалі від 10.03.2023 року по справі №540/1285/22.

Інших поважних та об`єктивних причин для поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом позивачем не зазначено, доказів на їх підтвердження не надано, тому суд дійшов висновку про неповажність наведених позивачем підстав для поновлення строку на звернення з позовом до суду.

Таким чином позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до суду з даним адміністративним позовом з іншими причинами пропуску строку звернення до суду.

Також представник позивача (Директор ТОВ «Бєл-Транс» Володимир Панов) у заяві про поновлення строку звернення до суду звернув увагу суду на те, що вже повертався аналогічний позов з тими самими вимогами (що також підтверджується наявними відомостями в Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду»).

Так, у справі №420/6728/23 ухвалою суду від 06.04.2023 року позов залишено без руху.

Зокрема у вищенаведеній ухвалі позивачу вказано на необхідність надання доказів про сплату судового збору.

Вказану ухвалу представником позивача отримано поштою 18.04.2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (згідно відомостей Комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду»).

Ухвалою суду від 12.05.2023 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БЄЛ-ТРАНС» до Головного управління ДПС в Одеській області та до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, разом з доданими документами повернуто позивачу.

При цьому, підставою для прийняття вищенаведеної ухвали суду слугувало те, що:

«Згідно з частиною 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Враховуючи порядок обчислення процесуальних строків відповідно до ст. 120 КАС України та можливість передачі документів на усунення недоліків позову засобами поштового зв`язку або іншими відповідними засобами, строк на усунення недоліків позовної заяви закінчився 04.05.2023 року.

Проте, станом на 12.05.2023 року позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, а саме не надано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням обставин, що можуть бути враховані судом як поважні для причини пропуску такого строку та платіжного документу про сплату судового збору в сумі 2 684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні».

Натомість суд вказує на те, що при повторному поданні даного адміністративного позову до суду у цій справі №420/13465/23 позивачем також не надано доказів сплати судового збору.

Суд звертає увагу представника позивача на п.9 ч.3 ст.2 КАС України де вказано про те, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно п.2 ч.2 ст.45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Щодо сплати судового збору, суд вказує на таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені ЗУ "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (далі - № 3674-VI).

Згідно зі ст. 2 Закону № 3674-VI платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 3674-VI передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2023 року, становить 2 684,00 грн.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову юридичною особою, який містить вимогу немайнового характеру, судовий збір складає розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 2 684,00 гривень.

Враховуючи те, що матеріали позовної заяви не містять доказів сплати судового збору, позивач повинен надати суду платіжний документ про сплату судового збору у сумі 2684,00 грн. за звернення до суду з вимогою немайнового характеру.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання до Одеського окружного адміністративного суду усунення недоліків про які йдеться в даній ухвалі суду.

При цьому, суд вважає за доцільне зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів, оскільки згідно з п.1 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): місцевої - Д+2; у межах області та між обласними центрами України - Д+3, пріоритетної - Д+1, де Д день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 2, 3 кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Бєл-Транс» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити позивача про необхідність протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.А. Іванов