Справа № 279/2020/23
Суддя: Недашківська Л. А.
Дата ухвалення: 2023-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 279/2020/23
номер провадження 2-а/279/36/23
У Х В А Л А

"15" червня 2023 р.

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді Недашківської Л.А., з секретарем Хомутовською М.А. розглянувши в м.Коростені справу за позовом ОСОБА_1 до Інспектора СРПП Звягельського РВП лейтенанта поліції Левчука Ярослава Васильовича, Управління патрульної поліції у Житомирській області Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник Чертков В.О. звернувся до суду з позовом до до Інспектора СРПП Звягельського РВП лейтенанта поліції Левчука Ярослава Васильовича, Управління патрульної поліції у Житомирській області Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою від 17.04.2023 року відкрито провадження у справі в спрощеному позовному провадженні з повідомленням сторін.

Розгляд справи було призначено на 01.06.2023 року та 15.06.2023 року. Однак позивач та представник позивача Чертков В.О. судові засідання не з`явились, про причини неявки не повідомили, про день розгляду справи повідомлялись належним чином.

За таких обставин фіксування судового засідання технічними засобами не проводиться, відповідно до вимог ч.1 ст.41 КАС України.

Дослідивши вказані обставини, суд зазначає наступне:

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до приписів п.3 ч.5 ст.44 КАС України, учасники справи, зокрема, зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка позивача та його представника.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС України.

Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач та його представник повідомлені належним чином про дату, час і місце судового розгляду, неодноразово до суду не з`являлись, заяву про розгляд справи без їх участі або про відкладення судового засідання не подавали, в зв`язку з чим суд приходить до висновку про необхідність застосування правового наслідку неявки позивача, встановленого пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України залишення позову без розгляду.

Одночасно суд заважує, що законодавче формулювання частини п`ятої статті 205 КАС України «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 9901/949/18 (провадження № 11-1179заі19), де вказано, що у розумінні КАС України, позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи…Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод…Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору».

Згідно до п.4 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, суд роз`яснює позивачеві, що останній не позбавлений права повторного звернення до суду з зазначеним позовом з огляду на положення ч. 4 ст. 240 КАС України.

Керуючись статтями 44-45, 205, 240, 248, 256, 294-295 КАС України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора СРПП Звягельського РВП лейтенанта поліції Левчука Ярослава Васильовича, Управління патрульної поліції у Житомирській області Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п"яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Недашківська Л. А.

Копія згідно з оригіналом: