Справа № 520/8292/22
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2023 р. № 520/8292/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 178 від 09.03.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області" про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

3. Поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З Головного управління Національної поліції в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022.

4. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді.

5. На підставі статті 371 КАС України допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022.

6. На підставі статті 371 КАС України допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді за один місяць.

В обґрунтування позову зазначено, що накази Головного управління Національної поліції в Харківській області № 178 від 09.03.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області" про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022 є протиправними та такими, що порушують права позивача, а тому підлягають скасуванню.

Ухвалою суду від 12.04.2023 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 27.04.2023 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржувані позивачем накази Головного управління Національної поліції в Харківській області № 178 від 09.03.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області" про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022 є законними, обґрунтованими та такими, що винесені в межах чинного законодавства України, а тому не підлягають скасуванню.

05.05.2023 року до суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, дійшов наступних висновків та мотивів.

Судом встановлено, що наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с до позивача - ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № З ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу від 11.03.2022 № 141 о/с слугували порушення Присяги на вірність Українському народові, наказ ГУНП в Харківській області від 09.03.2022 року № 178 та Указ Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022.

Також судом встановлено, що наказом ГУНП в Харківській області від 09.03.2022 року № 439, який було винесено на підставі рапорту начальника Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Коваленка Е.В. від 08.03.2022 року про те, що з 24.02.2022 року по час написання даного рапорту поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно відсутній на службі без поважних причин, було призначено службове розслідування за обставинами, викладеними у даному рапорті.

В ході службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено наступне.

09.03.2022 року до ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області полковника поліції Коваленка Е.В. від 08.03.2022 року про те, що з 24.02.2022 року по теперішній час поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 безпідставно відсутній на службі без поважних причин.

Опитаний начальник ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_2 пояснив, що 24.02.2022 року особовий склад відділу поліції № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області було передислокований у підпорядкування до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області для подальшого несення служби з охорони публічного порядку та безпеки, а також з метою протидії мародерству на території Холодногірського району м. Харкова. Станом на 08.03.2022 старший сержант поліції ОСОБА_1 , який безпідставно був відсутнім на службі без поважних причин з 24.02.2022 по 09.03.2022 та до ВП № 2 ХРУП № 3 не прибув на службу. На телефонні дзвінки останній відповів, що знаходиться на лікарняному у сімейного лікаря ОСОБА_3 з діагнозом: ГРBI, за адресою: АДРЕСА_2 . Проте керівництву ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області Гріччін А.В. відмовився від надання номеру мобільного телефону лікаря ОСОБА_3 для перевірки вказаної інформації щодо його законності перебування на лікарняному, а також копію відповідного лікарняного особисто не надав.

З метою встановлення більш детальних обставин події та причин відсутність з 24.02.2022 по. 09.03.2022 на службі поліцейському СРПІІ ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшому сержанту поліції ОСОБА_1 , якому на його мобільний телефонний номер НОМЕР_2 неодноразово були здійснені телефонні дзвінки, але він був відключений та ніхто не відповідав.

У ході проведення службового розслідування обставини, що пом`якшують відповідальність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 не встановлені.

Також у ході проведення службового розслідування встановлено, що з 24.02.2022 року по 09.03.2022 року поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 безпідставно був відсутній на службі без поважних причин, а також не взяв участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, тим самим вчинив дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим проходженням служби в Національній поліції.

Під час розгляду справи судом встановлено, що згідно рапорту начальника ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковника поліції Артема Аргунова від 08.03.2022 року станом на 08.03.2022 року старший сержант поліції ОСОБА_1 , поліцейський СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області не прибув для несення служби до відділу поліції № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області. Знаходиться на зв`язку ), з його слів він перебуває на території Краснокутського району, с. Водяне, вул. Московська, 76, з 24.02.2022 року по теперішній час перебуває на лікарняному, сімейний лікар ОСОБА_3 , діагноз ГРВІ, на зв`язок більше не виходить, вогнепальну зброю отримав.

Окрім іншого судом встановлено, що судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , поліцейський ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області, відповідно до довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної-медико-санітарної допомоги Краснокутської селищної ради" Богодухівського району Харківської області № 16 від 24.02.2022 року, копія якої міститься в матеріалах справи, з 24.02.2022 року по 09.03.2022 року (включно) був звільнений від служби у зв`язку з перебуванням на амбулаторному лікування з діагнозом гостра респіраторна вірусна інфекція.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що відповідач був обізнаний про тимчасову непрацездатність позивача, у зв`язку з хворобою.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

За визначенням статті 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У частині 1 статті 18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.

Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.

Частиною 3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Приписами ст.13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок №893).

Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за на5гвмості достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Приписами п.п.2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Згідно з п. 4 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

На підставі п.1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в діях позивача відсутній дисциплінарний проступок, оскільки висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18, п. 24 ч. 1 ст. 23 та ч. 2 ст. 24 ЗУ "Про Національну поліцію України", п. 1 та п. 6, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, через відсутності позивача на службі без поважних причин з 24.02.2022 року по 09.03.2022 року не відповідають дійсності та не є співмірними застосованому до позивача дисциплінарному стягненню.

А отже суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області № 178 від 09.03.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області" про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № З ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

Враховуючи протиправність зазначених вище наказів, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022.

Згідно п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини по справі "Серявін та інші проти України"(п.58) суд вказує, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5,м. Харків,61002) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 178 від 09.03.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУ НП в Харківській області" про застосування до поліцейського СРПП ВП № 3 Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 11.03.2022 № 141 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого сержанта поліції ОСОБА_1 /0083687/, поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022, без виплати грошового забезпечення з 24.02.2022.

Поновити старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у Відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції Відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 Головного управління Національної поліції в Харківській області в Харківській області з 11.03.2022.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді.

Рішення суду в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) на роботі у відділі поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Харківського районного управління поліції № 3 ГУ НП в Харківській області з 11.03.2022 року, звернути до негайного виконання.

Рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 24.02.2022 по день поновлення на посаді, в межах стягнення за один місяць, звернути до негайного виконання.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.