Справа № 120/6769/23
Суддя: Поліщук Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

15 червня 2023 р. Справа № 120/6769/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Поліщук Ірини Миколаївни, розглянувши в письмовому провадженні матеріали справи за позовом Командитного товариства "Бізнес Гарант" (приватне підприємство "ВІП Бізнес" і Компанія) до Одеської митниці про визнання протиправною та скасування вимоги

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Командитного товариства "Бізнес Гарант" (приватне підприємство "ВІП Бізнес" і Компанія) до Одеської митниці про визнання протиправною та скасування вимоги.

Ухвалою від 23.05.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

07.06.2023 представником відповідача подано заперечення проти розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження. В запереченнях представник відповідача просить здійснювати розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, а у випадку відмови здійснювати розгляд даної справи в порядку загального позовного провадження, просить здійснювати розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Свої заперечення представник відповідача обґрунтовує тим, що предметом оскарження за даним позовом є вимога №2 від 20.04.2023 про сплату коштів в сумі 277972,15 грн., а тому відповідна справа у відповідності до п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України не є справою незначної складності. Також зазначила, що дана справа має виняткове значення для Одеської митниці.

Визначаючись щодо поданого клопотання, суд виходив із наступного.

Частиною 1 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до положень ст. 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 12 КАС України, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, положеннями п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України визначено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В даному ж випадку, предметом оскарження у даній справі є вимога №2 від 20.04.2023 про сплату коштів в сумі 277972,15 грн., що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, положеннями ч. 2 ст. 257 КАС України визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до п. 4 ч. 4 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на викладене, суд критично оціню посилання представника відповідача на положення п. 6 ч. 6 ст. 12 КАС України, як на підставу для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, відповідно до ч. ч. 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити у задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відтак, при вирішенні клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін доводи особи, яка заявляє клопотання, є важливими, однак не мають визначального значення. Натомість вирішальним є те, чи має суд можливість із урахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування надати оцінку важливим аргументам учасників справи та прийняти рішення, що у повній мірі відповідало б критеріям законності та обґрунтованості. Прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін є правом суду. Вказана норма не встановлює обов`язкового прийняття рішення про призначення судового засідання з викликом (повідомленням) сторін у разі наявності про це відповідного клопотання сторони.

Суд зауважує, що у поданому клопотанні відповідач не наводить жодних обґрунтувань щодо необхідності розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно із ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, що входять у предмет доказування встановлюються визначеними ч. 2 ст. 72 КАС України засобами доказування. До них належать: 1) письмові, речові і електронні докази; 2) висновки експертів; 3) показання свідків.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Отже, навіть у випадку розгляду справи без проведення судового засідання та без повідомлення сторін, учасники справи не позбавлені можливості подавати докази у порядку та строки, встановлені процесуальним законом, висловлювати свою позицію письмово у передбачених ст. 159 КАС України заявах по суті справи та наводити свої міркування щодо доводів процесуальних опонентів.

При цьому суд враховує, що відповідач 07.06.2023 подав свій відзив на позов, де виклав свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених позивачем доводів, які будуть враховані судом при прийнятті рішення.

З огляду на викладене та беручи до уваги необґрунтованість заявленого клопотання, суд доходить переконання про відсутність підстав для відступу від своїх висновків, наведених в ухвалі про відкриття провадження в адміністративній справі, в частині обраної судом форми провадження для розгляду та вирішення цієї справи.

Керуючись ст.ст. 12, 257, 248, 256, 262 КАС України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника Одеської митниці про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження, - відмовити.

В задоволенні клопотання представника Одеської митниці про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленнями сторін, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Поліщук Ірина Миколаївна