Справа № 380/10279/23
Суддя: Кузан Ростислав Ігорович
Дата ухвалення: 2023-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

07 червня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Кузана Р.І.,

секретар судового засідання Ящишин І.А.,

за участю:

представників позивача Ганиша О.Я., Третяка Ю.І.,

представника відповідача Шаркаєвої Х.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в м.Львові клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Коельнер-Україна» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,-

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Коельнер-Україна» (місцезнаходження: 79035, м. Львів, вул. Півколо, буд. 14, ), звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби України у Львівській області (місцезнаходження: 79026, вул. Стрийська, 35, м.Львів, код ЄДРПОУ ВП 43968090), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 26.08.2022 №5625/13-01-04-07/30478644.

Разом із позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строків звернення до суду. Зазначив, що позивач користувався послугами адвоката адвокатського бюро «Бєлановський та партнери». Проте, у зв`язку із проходженням адвокатом Бєлановським В.П. військової служби, договір про надання правової допомоги було розірвано за згодою сторін 19.11.2022. Стверджує, що процес пошуку нового адвоката ускладнював зокрема той факт, що у період осінь-зима 2022-2023 на усій території України діяли аварійні відключення світла. Відтак вважає, що необхідність пошуку іншого адвоката з метою представництва інтересів позивача у справі про оскарження податкового повідомлення-рішення від 26.08.2022 №5625/13-01-04-07/30478644, а також ускладнення пошуку адвоката активним задіянням представників підприємства до волонтерської діяльності, є поважними причинами для поновлення строку звернення до суду.

Ухвалою від 12.05.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Представник Головного управління ДПС у Львівській області разом із відзивом на позовну заяву 22.05.2023 подав до суду клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду. Клопотання мотивоване тим, що на момент отримання позивачем рішення про результати розгляду скарги сталою була судова практика щодо місячного строку звернення до суду з позовом про скасування рішень про визначення грошових зобов`язань при застосуванні процедури адміністративного оскарження. Зазначає, що ТзОВ «Коельнер-Україна» при зверненні до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення пропущено місячний строк, який обчислюється з 29.11.2022 дати вручення рішення.

Представник відповідача також вказав, що позивач вже звертався до суду з позовною заявою, до якої долучав заяву про поновлення строку звернення до суду з аналогічних мотивів. Ухвалою суду від 27.04.2023 у справі №380/3789/23 позовну заяву ТзОВ «Коельнер-Україна» залишено без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду. Суд в цій ухвалі вже надавав оцінку вказаним позивачем причинам пропуску строку звернення до суду та визнав їх неповажними. Жодних інших підстав пропуску строку звернення до суду позивач додатково не вказав. Тому, відповідач просить позовну заяву ТзОВ «Коельнер-Україна» залишити без розгляду.

Від представника позивача 05.06.2023 надійшли заперечення на клопотання, в яких він повторно навів мотиви заяви про поновлення строку.

Представник відповідача у підготовчому судовому засіданні подане клопотання підтримала та просила залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду з позовною заявою.

Представники позивача у підготовчому судовому засіданні щодо поданого клопотання про залишення позовної заяви без розгляду заперечили з підстав, викладених у заяві про поновлення строку та запереченнях на клопотання.

При вирішенні клопотання суд керувався таким.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, в силу вимог статті 122 КАС України при визначенні початку перебігу строку звернення до суду законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти. Тобто для визначення факту пропуску строку звернення до суду важливими є як об`єктивні (дата порушення права), так і суб`єктивні (особа дізналася або повинна була дізнатися про це порушення) фактори.

Частиною 4 статті 122 КАС України передбачено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

В силу вимог частини 3 статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 58 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас, якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.18 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України слідує, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 сформував правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відтак, для забезпечення узгодженості судової практики з висновком, викладеним у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19, суд зазначає, що під час вирішення тотожних спорів повинні враховуватися наведені висновки щодо застосування норм права.

Крім того, згідно з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 22.01.2021 у справі №1640/2885/18 (провадження № К/9901/20715/19) пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Такий висновок сформований в постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі №300/2318/21 (провадження №К/9901/43263/21).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи встановлено, що предметом оскарження у даній справі є податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області №5625/13-01-04-07/30478644 від 26.08.2022.

Позивачем до Державної податкової служби України було подано скаргу на спірне рішення, за результатами розгляду якої ДПС України прийнято рішення від 21.11.2022 №14905/6/99-00-06-010-03-06, яким спірне ППР залишено без змін, а скаргу без задоволення. Зазначене рішення від 21.11.2022 вручено уповноваженому представнику ТзОВ «Коельнер-Україна» 29.11.2022, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відтак місячний строк звернення до суду обчислюється саме із цієї дати і закінчується 29.12.2022.

Проте, позивач звернувся до суду лише 11.05.2023, тобто майже через п`ять місяців після закінчення строку звернення до суду, посилаючись на відсутність можливості протягом трьох місяців укласти угоду із адвокатом на представлення інтересів підприємства у суді.

Варто відмітити, що дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту таких прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного вчинення ними передбачених КАС України процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними і після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до суду позивач посилається на необхідність зміни адвоката в процесі проведення процедури адміністративного оскарження та неможливість заключення нового договору про надання правової допомоги у зв`язку з аварійними відключеннями електроенергії та активним здійсненням працівниками позивача волонтерської діяльності.

Відповідно до наведеного правового регулювання, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, при цьому такі обставини повинні бути підтверджені належним чином.

Так, Верховний Суд в ухвалі від 21.07.2022 у справі №127/2897/13-ц наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

При цьому, зазначення позивачем у клопотанні факту аварійних відключень електроенергії, які були спричинені масовими ракетними обстрілами та активна волонтерська діяльність підприємства, що унеможливило швидкий пошук адвоката, як причини пропуску строку звернення до суду, без посилання на конкретні випадки відмови адвокатами чи адвокатськими бюро/об`єднаннями в укладенні договору на надання правової допомоги чи на конкретні обставини, що перешкоджали такому зверненню, не може бути визнана судом як поважна.

Згідно з пунктом 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч.3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд враховує, що наведеним позивачем в заяві від 09.05.2023 доводам про поважність причин пропуску строку звернення до суду вже надавалась оцінка Львівським окружним адміністративним судом в ухвалі від 27.04.2023 у справі №380/3789/23. Суд визнав неповажними підстави пропуску позивачем строку звернення до суду та залишив позовну заяву без розгляду. Ця ухвала позивачем не оскаржувалась та набрала законної сили. Інших поважних причин пропуску строку звернення до суду позивач не вказав.

На підставі зазначеного та за відсутності поважних підстав пропуску позивачем строку звернення до суду з позовом, суд дійшов висновку, що позов ТзОВ «Коельнер-Україна» підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 121, 122, 123, 240, 248, 256, 294 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду задовольнити.

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Коельнер-Україна» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 12.06.2023.

Суддя Р.І. Кузан