Справа № 440/2894/23
Суддя: Г.В. Костенко
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м. ПолтаваСправа № 440/2894/23

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Костенко Г.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Полтаваобленерго" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 21.02.2023 №313 "Про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії".

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що НКРЕКП безпідставно вийшло за межі перевірки при здійснення відповідного позапланового заходу чим порушено вимоги абзацу 5 частини 7 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», що, на думку позивача, призвело до прийняття неправомірного рішення. Також, позивач вказує, що посилання НКРЕКП у пункті 1 резолютивної частини оскаржуваної постанови на те, що штраф на АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» накладено за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії, не відповідає дійсності, оскільки АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» діяло з дотриманням положень Закону України «Про ринок електричної енергії» та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема Кодексу систем розподілу, Правил роздрібного ринку електричної енергії у правовідносинах із споживачами у частині питань, які стали підставою для проведення позапланової виїзної перевірки Регулятором ліцензованої діяльності АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО». Позивач звертає увагу на те, що у постанові НКРЕКП не наведено жодного обґрунтування, що підтверджували допущення АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» порушень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та інших норм законодавства України у сфері електроенергетики, що відповідно до положень ст. 2 КАС України є підставою для скасування оскаржуваної постанови НКРКП та задоволення позовних вимог.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/2894/23, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

20.04.2023 року відповідач надав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції відповідач вказує на те, що проведення позапланової перевірки дотримання позивачем ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності належить до виключних повноважень Комісії, а оскаржувана постанова НКРЕКП прийнята в межах повноважень та у спосіб, визначений законодавством України. За результатами здійснення позапланової перевірки АТ «Полтаваобленерго», НКРЕКП було встановлено, що ним порушено Ліцензійні умови з розподілу, що відповідно до статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» є правопорушенням на ринку електричної енергії, і за яке передбачена санкція у виді штрафу, що має бути оформлено у вигляді постанови. Сума штрафу у розмірі 85 000 грн була визначена НКРЕКП, серед іншого, у межах дискреційних повноважень та з урахуванням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що на підставі постанови НКРЕКП від 10.01.2023 року № 42 «Про проведення позапланової виїзної перевірки АТ «Полтаваобленерго», посвідчення на проведення позапланової перевірки від 10.01.2023 року № 23 відповідач у період з 16.01.2023 року по 25.01.2023 року провів позапланову перевірку господарської діяльності позивача .

За результатами проведеної перевірки НКРЕКП складено Акт від 25.01.2023 року №58.

Позивач 31.01.2023 року листом №10-72/2481 надав НКРЕКП пояснення (заперечення) та обґрунтування щодо висновків, викладених в Акті позапланової виїзної перевірки від 25.01.2023 року № 58, де наведено доводи про те, що позивач не допустив порушення положень Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та іншого законодавства.

За результатами розгляду акту перевірки відповідач прийняв постанову від 21.02.2023 року № 313 «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання», якою відповідно до пунктів 11 та 12 частини першої статті 17, статей 19 та 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» та статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» накласти штраф у розмірі 85000 грн. на АТ «Полтаваобленерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які були досліджені в процесі розгляду адміністративної справи, суд виходив з такого.

Правовий статус НКРЕКП, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначає Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22 вересня 2016 року №1540-VIII.

Відповідно до статті 1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Статтею 2 Закону №1540 встановлено, що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Згідно статті 3 Закону №1540 регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України.

Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.

Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Статтею 19 Закону №1540 передбачено, що регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю.

Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора.

Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки.

У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.

Позапланова невиїзна перевірка суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, може проводитися без попередження заздалегідь.

Згода суб`єкта, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, його повідомлення про проведення позапланової невиїзної перевірки, його присутність під час проведення такої перевірки є необов`язковими.

Про результати позапланової невиїзної перевірки (про факти виявлення порушень законодавства та їх перелік або про відсутність порушень) суб`єкт господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, повідомляється рекомендованим листом протягом п`яти робочих днів після підписання акта про результати позапланової невиїзної перевірки.

Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

У посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки від 10.01.2023 року № 23 вказано перелік питань щодо яких проводитиметься позапланова перевірка. Згідно вказаного переліку питань предметом перевірки є дотримання ч. 1 ст. 22, ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії, п. 10.5.8 та п. 10.5.15 Кодексу системи розподілу, п.п 6 п. 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349, п.п.п 2.1., 2.2., 2.4, 2.5, 2.7, 2.9, 2.10, 2.11, 2, 13, 2.14 глави 2 п.п.п 3.1, 3.2, 3.4, 3.5 глави 3 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами, затверджених постановою НКРЕКП від 12.06.2018 року № 373, п. 5.1.2 глави 5.1. розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, п.п. 5, 8, 12, 22, 25 Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії.

Згідно ч. 1 ст. 22 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі та оператори систем розподілу мають надавати доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі всім користувачам системи передачі/розподілу. Доступ до електричних мереж надається за тарифами на передачу та розподіл електричної енергії, що затверджуються Регулятором та оприлюднюються оператором системи передачі та операторами систем розподілу у встановленому порядку.

Частина 2 статті 45 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачає, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно п. 10.5.8. Кодексу систем розподілу при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Відповідно до п. 10.5.15. Кодексу систем розподілу ОСР несе відповідальність згідно з ліцензійними умовами та укладеними договорами за обґрунтованість своїх рішень про застосування заходів аварійного розвантаження, обґрунтованість обсягів розвантаження та їх недискримінаційний розподіл між споживачами, своєчасне попередження та введення графіків.

Підпункт 6 пункту 1 постанови НКРЕКП від 26.03.2022 року № 349 «Щодо захисту інформації, яка в умовах воєнного стану може бути віднесена до інформації з обмеженим доступом, у тому числі щодо об`єктів критичної інфраструктури» передбачає, що операторам систем розподілу забезпечити розміщення на власному офіційному вебсайті в мережі Інтернет інформації про час початку та закінчення перерви електропостачання споживачам із зазначенням назв населених пунктів, вулиць, будинків, корпусів тощо та назв перерв (планова, аварійна, застосування графіків обмеження споживачів). Оператор системи розподілу зобов`язаний кожні 30 хвилин актуалізовувати зазначену інформацію.

Відповідно до п.п.п 2.1., 2.2., 2.4, 2.5, 2.7, 2.9, 2.10, 2.11, 2, 13, 2.14 глави 2 п.п.п 3.1, 3.2, 3.4, 3.5 глави 3 Мінімальних вимог до якості обслуговування споживачів електричної енергії кол-центрами:

- 2.1. Кол-центри ОСР функціонують у цілодобовому режимі роботи та надають послуги абонентам на безоплатній основі. Кол-центри електропостачальників працюють, як правило, за режимом роботи електропостачальника.

- 2.2. ОСР/електропостачальник має забезпечити наявність єдиного багатоканального номера телефону кол-центру ОСР/електропостачальника для стаціонарних та мобільних телефонів та у разі необхідності альтернативних номерів, що забезпечують зручність дзвінків до кол-центру, та електронної скриньки для прийому електронних повідомлень до кол-центру. Для прийому дзвінків щодо технологічних порушень у системі розподілу (перерви в електропостачанні, незадовільна якість електричної енергії тощо) або прийому інформації щодо показань приладів обліку в кол-центрі ОСР можуть бути виділені окремі номера телефону.

- 2.4. У кол-центрі ОСР/електропостачальника має бути забезпечена наявність:

функцій утримання в черзі та розподілу телефонних дзвінків між операторами;

автоматичного визначника номера телефону;

функцій аудіозапису розмов та збереження їх протягом двох років.

- 2.5. ОСР/електропостачальник мають забезпечити ведення електронної бази даних звернень абонентів, отриманих за допомогою засобів телекомунікації, із зазначенням таких даних:

1) за всіма опрацьованими зверненнями зазначаються:

індивідуальний номер звернення (для звернень, які потребують подальшої реакції компанії);

ідентифікаційні дані оператора, що прийняв звернення/надав відповідь на електронний лист;

дата та час з`єднання абонента з АТС кол-центру у форматі YYYY-MM-DDThh:mm:ss (при телефонних дзвінках);

дата та час з`єднання з оператором у форматі YYYY-MM-DDThh:mm:ss або отримання електронного повідомлення у форматі YYYY-MM-DDThh:mm;

дата та час закінчення розмови по телефону у форматі YYYY-MM-DDThh:mm:ss або відправлення зворотного електронного повідомлення у форматі YYYY-MM-DDThh:mm;

телефонний номер, визначений автоматичним визначником номера;

тема звернення. Звернення поділяються за темами для електропостачальника згідно з інформацією щодо кількості прийнятих звернень кол-центром електропостачальника за тематикою, для ОСР згідно з інформацією щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою. Для одного звернення може бути зареєстровано декілька тем;

2) за всіма опрацьованими зверненнями в кол-центр електропостачальника за темами Т6 - Т7, Т10 - Т11, визначеними в інформації щодо кількості прийнятих звернень кол-центром електропостачальника за тематикою (додаток 1 до цих Вимог), та в кол-центр ОСР за темами Т3, Т9 - Т11, Т14 - Т15, визначеними в інформації щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою (додаток 2 до цих Вимог), додатково зазначаються:

прізвище, ім`я, по батькові або назва абонента;

адреса абонента;

короткий зміст звернення;

результат розгляду звернення;

телефонні номери абонента, якщо відомі;

3) за всіма опрацьованими зверненнями в кол-центр ОСР за темами Т3 та Т10, визначеними в інформації щодо кількості прийнятих звернень кол-центром ОСР за тематикою (додаток 2 до цих Вимог), додатково зазначається місце приєднання абонента до мережі, а саме назва трансформаторної підстанції 35 - 6/0,4 кВ або лінії електропередач 0,4 кВ, від яких заживлений абонент.

- 2.7. ОСР/електропостачальник мають забезпечити оперативний обмін інформацією між операторами кол-центрів та підрозділами ліцензіата, зокрема забезпечення доступу операторів кол-центру електропостачальника до інформації щодо розрахунків споживачів за спожиту електричну енергію, операторів кол-центру ОСР - щодо планових робіт ОСР з відключенням споживачів та аварійних перерв, даних споживачів з прив`язкою до місця приєднання до мережі, даних показань приладів обліку.

- 2.9. ОСР/електропостачальник при функціонуванні кол-центру забезпечують захист інформації та персональних даних споживачів відповідно до вимог законодавства України, у тому числі інформації, розкриття якої може створити чи надати неправомірні конкурентні переваги електропостачальнику.

- 2.10. ОСР/електропостачальник забезпечують:

можливість перенаправлення звернень оператором кол-центру до відповідних структурних підрозділів ліцензіата;

надання контактних даних або маршрутизація звернення до відповідного ОСР оператором кол-центру електропостачальника у разі звернень з питань розподілу електричної енергії;

надання контактних даних або маршрутизація звернення до відповідного електропостачальника оператором кол-центру ОСР у разі звернень з питань постачання електричної енергії.

- 2.11. У кол-центрі ОСР може бути введено ГМС, яке в автоматичному режимі відтворює попередньо записані аудіозаписи з таких питань:

1) інформація щодо цін (тарифів);

2) процедура підключення до мережі;

3) інформація щодо значних за обсягом запланових та незапланованих (аварійних) перерв в електропостачанні без врахування місцезнаходження (місцепроживання) абонентів;

4) правила розгляду скарг споживачів та спорів;

5) за попередньою домовленістю з абонентом в автоматичному режимі:

сповіщення абонентів про заплановані перерви в електропостачанні та приблизний час відновлення електропостачання, ураховуючи місцезнаходження (місцепроживання) абонентів;

сповіщення абонентів про аварію та приблизний час відновлення електропостачання, ураховуючи місцезнаходження (місцепроживання) абонентів;

інформування абонентів щодо процесу обробки їх заяв на обслуговування.

- 2.13. У ГМС кол-центрів ОСР/електропостачальника має бути реалізована можливість прийому звернень та скарг споживачів в автоматичному режимі, за умов ідентифікації абонента.

- 2.14. У головному меню ГМС кол-центрів ОСР/електропостачальника або в меню у відповідних розділах за тематикою звернення має бути реалізована можливість з`єднання з оператором кол-центру. Для випадків виникнення аварійної ситуації, а саме провал напруги, перенапруга, відсутність електропостачання, відсутність однієї фази у споживачів з трьохфазною схемою живлення, у головному меню ГМС кол-центрів ОСР має бути реалізована можливість швидкого з`єднання з оператором.

- 3.1. Вхідні дзвінки, що з`єднані з оператором кол-центру, обробляються шляхом:

надання роз`яснень, прийому повідомлень від абонента, у тому числі даних щодо показів лічильника кол-центром ОСР;

реєстрації звернення/скарги/претензії споживача для її розгляду відповідними структурними підрозділами ОСР/електропостачальника згідно з главою 8.3 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312;

формування та обробки заявок.

- 3.2. Якщо споживач виявив бажання щодо реєстрації звернення/скарги/претензії (подання усного звернення/скарги/претензії), таке звернення/скарга/претензія реєструється та розглядається відповідно до вимог ПРРЕЕ (за умови ідентифікації споживача).

Споживач вважається ідентифікованим, якщо надані ним дані співпадають з даними, наявними у ліцензіата, що зафіксовані в документах, створених на матеріальних носіях, та/або в електронних базах даних. Для уточнення даних співробітниками кол-центру можуть бути задані додаткові запитання.

Усі дзвінки до кол-центру ОСР з питань незадовільної якості електричної енергії реєструються відповідно до вимог ПРРЕЕ. Питання щодо якості електричної енергії, порушені у зверненні/скарзі/претензії, розглядаються в порядку, визначеному главою 13.2 розділу XIII Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310 (за умови ідентифікації споживача).

- 3.3. У разі необхідності виконання певних робіт персоналом компанії та/або надання послуг споживачеві формуються заявки, які передаються на розгляд та виконання відповідним структурним підрозділам ОСР/електропостачальника.

Заявки класифікуються оператором кол-центра ОСР як термінові у разі необхідності оперативного вирішення піднятих у дзвінку питань, у тому числі якщо існує загроза пошкодження електроустановок споживача або нанесення йому матеріальних збитків (провали напруги та перенапруги, аварійні ситуації, відсутність електропостачання, відсутність однієї фази у споживачів з трьохфазною схемою живлення тощо).

У разі надання споживачу інформації щодо причин відсутності в нього електроживлення (планові, позапланові (аварійні) роботи в мережах ОСР) заявка на виконання робіт не оформлюється.

Термінові заявки виконуються ОСР протягом 24 годин з часу закінчення розмови по телефону. Заявки, що не є терміновими, виконуються у строки, встановлені ПРРЕЕ, КСР, Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 311, та іншими нормативно-правовими актами НКРЕКП.

- 3.4. У разі ідентифікації споживача під час формування заявки за результатами її обробки споживачу надається відповідь (зворотний дзвінок, смс-інформування, через електронну адресу, особистий кабінет споживача на вебсайті ОСР/електропостачальника та інші засоби комунікації тощо). У відповіді зазначається дата виконання заявки та час (для термінових заявок). Відповідь споживачу не надається, якщо під час дзвінка споживач підтвердив, що не потребує відповіді.

- 3.5. Відповіді споживачам за результатами обробки заявок повинні зберігатися не менше трьох років.

Підпункт 5.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачає, що оператр системи розподілу зобов`язаний 23) розглядати звернення, скарги та претензії споживача щодо надання послуг, пов`язаних з розподілом (передачею) електричної енергії, та приймати з цього приводу рішення у строки, передбачені законодавством; 24) приймати письмові та усні повідомлення (у тому числі засобами зв`язку) споживачів та інших користувачів системи передачі (розподілу) електричної енергії щодо порушення електропостачання або порушення показників якості електричної енергії, а також вживати заходів до відновлення електропостачання та приведення показників якості електроенергії у відповідність до вимог Кодексу системи передачі та Кодексу систем розподілу.

Згідно п.п. 5, 8, 12, 22 п. 2.2. Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії при провадженні ліцензованої діяльності ліцензіат повинен дотримуватися таких організаційних вимог:

5) виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством;

8) забезпечити функціонування веб-сайту ліцензіата у мережі Інтернет, в якому, зокрема, вказати засоби комунікації (поштову адресу, номер телефону для звернення, адресу електронної пошти для прийому повідомлень) та іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до законодавства;

12) надавати послуги з розподілу електричної енергії та доступ до своїх електричних мереж на недискримінаційній та прозорій основі за тарифами, встановленими НКРЕКП;

22) оприлюднювати та оновлювати на своєму офіційному веб-сайті:

інформацію про умови надання послуг з розподілу електричної енергії та послуг з приєднання до системи розподілу, показники якості послуг з розподілу електричної енергії та іншу інформацію відповідно до законодавства;

іншу інформацію, що підлягає оприлюдненню відповідно до вимог чинного законодавства України.

25) забезпечувати функціонування центрів обслуговування споживачів та кол-центру згідно з вимогами, встановленими нормативно-правовими актами НКРЕКП.

Суд, проаналізувавши зміст вказаних правових норм, приходить до висновку про те, що на підставі посвідчення на проведення позапланової виїзної перевірки від 10.01.2023 року № 23 повинні перевірятися питання щодо своєчасності розміщення та повноти інформації про застосування заходів аварійного розвантаження та функціонуванні кол-центру.

Із змісту розділу «Опис виявлених порушень законодавства та ліцензійних умов» акту позапланової перевірки № 58 від 25.01.2023 року (сторінка 30 акту перевірки № 58 від 25.01.2023 року) вбачається, що за результатами перевірки виявлено порушення ч. 2 ст. 45Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 Кодексу системи розподілу.

У постанові НКРЕКП № 313 від 21.02.2023 року також не вказано про те, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» допустило порушення положень Інструкції про складання і застосування погодинного відключення електроенергії від 15.10.2015 року № 654.

У акті перевірки від 25.01.2023 року № 58 НКРЕКП вказує про те, що відповідно до довідки Управління Державного нагляду у Полтавській області від 13.01.2023 року проведено аналіз тривалості припинення електропостачання, за результатами якого встановлено, що тривалість перерви в електропостачанні була довше ніж 2 години 30 хвилин, та на підставі цього НКРЕКП робить висновок про те, що АТ «Полтаваобленерго» недотримано положень п. 5 розділу ІІІ Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженої наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.10.2015 року №654 (сторінки 14, 24 акту перевірки № 58 від 28501.2023 року), що свідчить про порушення АТ «Полтаваобленерго» ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії, п. 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу.

Отже, змісту акту перевірки підтверджує те, що НКРЕКП фактично не проводило перевірку дотримання положень Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, а інформацію про тривалість припинення електропостачання взято із довідки Управління Державного нагляду у Полтавській області від 13.01.2023 року.

В обґрунтуваннях до проекту постанови (сторінка 2 обґрунтувань) зазначено про недотримання АТ «Полтаваобленерго» п. 5 Інструкції № 654 та НКРЕКП робить висновок про те, що АТ «Полтаваобленерго» допустило порушення положень ч. 2 ст. 45, Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу системи розподілу.

Пункт 5 розділу ІІІ Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, передбачає, що максимальна тривалість перерви в електропостачанні споживачів під час ГПВ не має перевищувати 2 годин 30 хвилин, а в умовах мінусових температур зовнішнього повітря (понад -10 °С), коли перерва в електропостачанні може призвести до розладу систем централізованого теплопостачання, допускається перерва в електропостачанні до 1 години 30 хвилин.

Отже, вказана правова норма визначає максимальну тривалість перерви в електропостачанні споживачів під час ГПВ та порядок відключень кожної черги споживачів.

Проаналізувавши перелік питань, наведених у посвідчені про проведення позапланової перевірки від 10.01.2023 року № 23, щодо яких проводилася перевірки та зміст правових норм, дотримання яких перевірялося, суд приходить до висновку про те, що у предмет перевірки не входило перевірка питань дотримання термінів перерв в електропостачанні.

Абзац 4 частини 7 статті 19 Закону України «Про «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» передбачає, що під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки.

Випадок, коли НКРЕКП наділено правом проводити перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, регламентовано абзацом 5 ч. 7 ст. 19 Закону України «Про «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Вказана норма Закону передбачає, що у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.

НКРЕКП у акті перевірки від 25.01.2023 року № 58 та обґрунтуваннях до проекту постанови не вказує, що під час перевірки виявлено однорідні порушення, тому НКРЕКП вважає за необхідне на підставі ч. 7 ст. 19 Закону України «Про «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» провести перевірку таких порушень, тому суд приходить до висновку про те, що під час проведення перевірки НКРЕКП не приймало рішення про проведення перевірки інших питань, ніж ті, що вказані у посвідченні на проведення позапланової виїзної перевірки № 23 від 10.01.2023 року.

Зважаючи на те, що зміст акту перевірки підтверджує те, що НКРЕКП фактично не проводило перевірку дотримання положень Інструкції про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, а інформацію про тривалість припинення електропостачання взято із довідки Управління Державного нагляду у Полтавській області від 13.01.2023 року, та беручи до уваги той факт, що у предмет перевірки не входило перевірка дотримання положень Інструкції від 15.10.2015 року № 654 в частині дотримання термінів перерв в електропостачанні, суд приходить до висновку про те, що НКРЕКП допустило порушення принципу безпосередності проведення перевірок та вийшла за межі предмету перевірки, що є порушенням положень частини 7 статті 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», тому протиправними є висновки за наслідками такої перевірки, які викладені в акті позапланової перевірки від 25.01.2023 року та обґрунтуванні до проекту постанови, а відтак постанова НКРЕКП № 313 від 21.02.2023 року є протиправною, тому підлягає скасуванню, а позовні вимоги підлягаю задоволенню.

Крім того, суд враховує те, що Управління Держенергонагляду у Полтавській області у приписі від 23.12.2022 №ПР 4/29.1-22, який складений на підставі акту перевірки від 16.12.2022 №А 4/29.1-22 щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу не визнало, що АТ «Полтаваобленерго» допустило порушення п. 5 розділу ІІІ Інструкції від 15.10.2015 року № 654.

Суд, вирішуючи питання чи допустило АТ «Полтаваобленерго» порушення положень ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії» та п. 10.5.8. Кодексу систем розподілу, приходить до наступних висновків.

Частина 2 статті 45 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачає, що оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Згідно п. 10.5.8. Кодексу систем розподілу при застосуванні аварійного розвантаження оперативним персоналом ОСР він не повинен допускати дискримінацію між Користувачами (споживачами та/або електропостачальниками) та має забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

Отже, вказані правові норми визначають, що послуги з розподілу електричної енергії повинні надаватися споживачам на недискримінаційних засадах та ОСР зобов`язаний забезпечувати максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами.

У постанові НКРЕКП № 313 від 21.02.2023 року не наведено обґрунтування в чому полягає дискримінація споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 .

Із змісту акту перевірки від 25.01.2023 року № 58 та обґрунтування до проекту постанови вбачається, що дискримінація споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка є порушенням ч. 2 ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8. Кодексу систем розподілу, з боку АТ «Полтаваобленерго» полягає в тому, що допущено порушення п. 5 Інструкції № 654 від 15.10.2015 року в частині того, що тривалість перерви в електропостачанні була довше ніж 2 години 30 хвилин.

У постанові НКРКП № 313 від 21.02.2023 року відсутнє посилання про те, що АТ «Полтаваобленерго» допустило порушення п. 5 Інструкції № 654 від 15.10.2015 року.

Враховуючи встановлені обставини, суд приходить до висновку, що в даній постанові НКРЕКП не обґрунтовано наявність з боку АТ «Полтаваобленерго» проявів дискримінації відносно споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , отже позовні вимоги підлягають задоволенню.

Крім того, суд враховує, що ст. 14 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження або за іншою ознакою.

За практикою Європейського суду з прав людини дискримінація означає поводження з особами у різний спосіб, без об`єктивного та розумного обґрунтування, у відносно схожих ситуаціях (див. рішення у справі «Вілліс проти Сполученого Королівства», заява № 36042/97). Відмінність у ставленні є дискримінаційною, якщо вона не має об`єктивного та розумного обґрунтування, іншими словами, якщо вона не переслідує легітимну ціль або якщо немає розумного співвідношення між застосованими засобами та переслідуваною ціллю (див. рішення від 21 лютого 1997 року у справі «Ван Раальте проти Нідерландів») (пункти 48, 49 рішення від 07 листопада 2013 року у справі «Пічкур проти України», заява № 10441/06).

Аналогічний підхід у своїх рішеннях застосовує й Конституційний Суд України, вказуючи на те, що мета встановлення певних відмінностей (вимог) у правовому статусі повинна бути істотною, а самі відмінності (вимоги), що переслідують таку мету, мають відповідати конституційним положенням, бути об`єктивно виправданими, обґрунтованими та справедливими. У противному разі встановлення обмежень означало б дискримінацію (абзац 7 пункту 4.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 07 липня 2004 року № 14-рп/2004).

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» дискримінація - ситуація, за якої особа та/або група осіб за їх ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, віку, інвалідності, етнічного та соціального походження, громадянства, сімейного та майнового стану, місця проживання, мовними або іншими ознаками, які були, є та можуть бути дійсними або припущеними (далі - певні ознаки), зазнає обмеження у визнанні, реалізації або користуванні правами і свободами в будь-якій формі, встановленій цим Законом, крім випадків, коли таке обмеження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними;

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії дискримінації в Україні» прямою дискримінацією є ситуація, за якої з особою та/або групою осіб за їх певними ознаками поводяться менш прихильно, ніж з іншою особою та/або групою осіб в аналогічній ситуації, крім випадків, коли таке поводження має правомірну, об`єктивно обґрунтовану мету, способи досягнення якої є належними та необхідними.

Суд, проаналізувавши зміст вказаних правових норм приходить до висновку про те, що дискримінація виявляється, коли до людей ставляться менш прихильно, аніж до інших людей в подібній ситуації .без об`єктивного та розумного обґрунтування тільки тому, що вони належать, або сприймаються як такі, що належать, до певної групи чи категорії людей, а також в однаковий спосіб до осіб, які перебувають у ситуаціях, що істотно відрізняються.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, не знаходить підстав визнання наявності ознак дискримінації стосовно ОСОБА_2 щодо не включення до графіку погодинних відключень у період з 04.12.2022 року по 30.12.2022 року ПЛ-10кВ «Соснівка» від ПС «Промвузол» 110/10 кВ з огляду на наступне

В обґрунтуваннях до проекту постанови (сторінка 2 обґрунтувань) та в акті перевірки від 25.01.2023 року № 58 (сторінка 21 акту перевірки) зазначено про те, що не включення до графіку погодинних відключень у період з 04.12.2022 року по 30.12.2022 року ПЛ-10кВ «Соснівка» від ПС «Промвузол» 110/10 кВ до якої не приєднано об`єкти критичної інфраструктури, що є порушенням ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу.

Із змісту заяви-приєднання від 01.01.2019 року, паспорту точки розподілу електричної енергії, однолінійною схемою, відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії вбачається, що до ПЛ-10 «Соснівка» приєднаний об`єкт ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК», а саме комплексна інженерна (когенераційна) споруда для виробництва електричної енергії з системою збору та утилізації біогазу.

У однолінійній схемі зафіксовано, що генерація вказаного об`єкта ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК» може складати 999,0 кВт.

Відповідно до актів звірки загальної кількості відпущеної (отриманої) електроенергії між суміжними ліцензіатами ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК» та АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за листопад 2022 року генерація складає 11983,966 кВт/год, а споживання - 7,675 кВт/год., за грудень 2022 року генерація складає 12230,610 кВт/год, а споживання - 7,795кВт/год.

Згідно скріншотів системи SCADA АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» за 12.12.2022 року. об`єкт ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК» генерував в електромережу України, а саме навантаження через вимикач В8-10 «Соснівка» складало від -163,4кВт (генерація до шин ПС) до +65,8кВт (споживання від шин ПС) при цьому тривалість споживання від шин складала 13 год., а тривалість генерації до шин складала 11 год.

Враховуючи встановлені судом обставини в частині, що об`єкт ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК» генерував в електромережу України, що свідчить по те, що даний виробник сприяв збільшенню генерації, яка відпускалася в енергосистему України, тому відключення даного споживача призвело б до зменшення генерації та не забезпечило б зниження споживання електричної потужності в цілому, беручи до уваги той факт, що об`єкт ТОВ «КЛІАР ЕНЕРДЖІ-КРЕМЕНЧУК» генерував в електромережу України, а об`єкт споживача ОСОБА_2 тільки споживав електричну енергію, то це свідчить про те, що об`єкти вказаних споживачів не перебували у подібній ситуації, отже відсутні умови для встановлення прояву дискримінації щодо споживача ОСОБА_2 .

Таким чином, із змісту постанови НКРЕКП № 313 від 21.02.2023 року, обґрунтувань до проекту постанови, акту позапланової перевірки від 25.01.2023 року № 58 вбачається, що у них відсутнє посилання на те за якою ознакою при наданні послуг з розподілу електричної енергії відносно споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 допущено дискримінацію та якого виду допущена дискримінація (пряма, непряма, утиск), як і не вказано якій іншій групі осіб в порівнянні з ними у подібній ситуації створено більш сприятливі умови з надання послуг з розподілу електричної енергії, отже постанова НКРЕКП від 21.02.2023 року № 313 є протиправною, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Законодавство у сфері електроенергетики визначає перелік випадків, коли ОСР може припиняти розподіл. електричної енергії.

Зокрема, підпункт 5 пункту 11.5.2 Кодексу систем розподілу передбачає, що випадки припинення розподілу електричної енергії: 5) за форс-мажорних обставин, у тому числі:

- застосування графіків та протиаварійних систем зниження електроспоживання з метою запобігання порушенню режиму роботи ОЕС України;

- аварійні перерви електропостачання.

Згідно до п. 45 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» надзвичайна ситуація в об`єднаній енергетичній системі України - ситуація, за якої виникає загроза порушення режиму роботи об`єднаної енергетичної системи України або її окремих частин, зокрема, внаслідок дефіциту електричної енергії та/або потужності, зниження частоти нижче гранично допустимих меж, порушення режиму допустимих перетоків і перевантаження мережевих елементів, зниження напруги в контрольних точках енергосистеми до аварійного рівня.

Підпункт 2.1. Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження системи розподілу - примусове зменшення величини споживаної потужності чи потужності, що виробляється, для упередження порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації.

Відповідно до п. 10.5.9. Кодексу систем розподілу аварійне розвантаження може застосовуватися ОСР в обсягах, що не перевищують обґрунтовано необхідні обсяги зниження споживання для врегулювання відповідної аварійної ситуації.

Пункт 10.6.1. Кодексу систем розподілу визначає, що аварійне розвантаження оперативним персоналом ОСР здійснюється згідно з такими графіками:

1) графіком обмеження споживання електричної енергії (ГОЕ);

2) графіком обмеження споживання електричної потужності (ГОП);

3) графіком аварійного відключення споживачів електричної енергії (ГАВ);

4) спеціальним графіком аварійних відключень (СГАВ);

5) графіком погодинного відключення (ГПВ).

Аналіз змісту вказаних правових норм свідчить про те, що у разі виникнення порушення сталої роботи системи розподілу чи недопущення розвитку аварійної ситуації оператор системи розподілу зобов`язаний на підставі графіків погодинного відключення вжити заходів для аварійного розвантаження системи розподілу.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/22 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Під час повномасштабного військового вторгнення в Україну російські війська неодноразово (11.09.2022 року, 10.10.2022 року, 22.10.2022 року, 31.10.2022 року, 15.11.2022 року, 23.11.2022 року, 05.12.2022 року, 16.12.2022 року, 29.12.2022 року) завдавали масованих ракетних ударів по енергетичній інфраструктурі України, внаслідок яких пошкоджено важливі об`єкти інфраструктури, що призвело до порушення сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України.

Як вбачається із змісту оперативних журналів оперативної диспетчерської служби та переписки позивача з ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» до 23.11.2022 року за командами ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передачі, АТ «Полтаваобленерго» проводило аварійне розвантаження системи розподілу, а з 24 листопада 2022 року на підставі доведених ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» лімітів на споживання потужності АТ «Полтаваобленерго» застосовувало графіки погодинних відключень як механізм обмеження споживання електричної потужності для дотримання встановлених лімітів.

З матеріалів справи вбачається, що графіки погодинного відключення складено в порядку та обсягах визначених Інструкцією про складання і застосування графіків погодинного відключення електроенергії, затвердженою наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.11.2015 року № 654.

Вказана обставина підтверджується змістом акту позапланової перевірки № 58 від 25.01.2023 року (останній абзац на сторінці 12 акту позапланової перевірки).

Крім того, у вказаному акті позапланової перевірки від 13.01.2023 року № 28 не вказано, що відключення споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у період з 04.12.2022 року по 22.12.2022 року проводилося з порушенням вказаних графіків погодинного відключення.

У постанові НКРЕКП № 313 від 21.02.2023 року не вказано, що АТ «Полтаваобленерго» допустило порушення положень Інструкції від 15.11.2015 року № 654.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 17.12.2021 року № 2589 ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» сертифіковано як оператора системи передачі.

Згідно постанови НКРЕКП від 16.11.2018 року №1442 АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» видано ліцензію з розподілу електричної енергії.

Відповідно до ч. 6 ст. 44 Закону України «Про ринок електричної енергії» усі оперативні команди і розпорядження оператора системи передачі підлягають беззаперечному виконанню всіма суб`єктами господарювання, об`єкти електроенергетики яких підключені до ОЕС (особливо важливі об`єкти електроенергетики) України.

Беручи до уваги, положення ч. 6 ст. 44 Закону України «Про ринок електричної енергії» команди ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передачі, для АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО», як оператора системи розподілу, є обов`язковими до виконання.

Як вбачається із аналізу споживання та введення в дію графіків відключення споживачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в період з 04.12.2022 року по 22.12.2022 року при відключенні однієї черги споживання перевищило б доведені ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» ліміти споживання потужності, що призвело б до застосування ПрАТ «НЕК «УКРЕНЕРГО» графіків аварійного відключення чи спеціальних графіків аварійних відключенню, згідно Інструкції про складання і застосування графіків обмеження та аварійного відключення споживачів, а також протиаварійних систем зниження електроспоживання, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 23.11.2006 року №456 та Інструкції про складання і застосування графіків обмеження та аварійного відключення споживачів, також протиаварійних систем зниження електроспоживання, затвердженої наказом Міністерства палива та енергетики України від 23.11.2006 року №456, і дана обставина не спростована відповідачем під час розгляду справи.

Відповідно до протоколу № 10/2022 від 30.11.2022 року Регіональної комісія з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області при недостатньому зменшенні потужності при застосуванні однієї черги, можливе застосування двох черг одночасно. При цьому для споживачів тривалість відключення збільшиться до 4 годин (у нічний час до 6 годин), а тривалість подачі напруги споживачам зменшиться до 2-х годин.

Відповідно до п.п. 1 та 10 Положення про Регіональну комісію з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Полтавської області, затвердженого розпорядженням Полтавської обласної державної адміністрації від 04.07.2018 року № 577, регіональна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій Донецької області є постійно діючим органом, який утворюється Донецькою обласною державною адміністрацією для координації діяльності районних державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, пов`язаної із забезпеченням техногенно-екологічної безпеки, захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, організаційних заходів протидії терористичній діяльності та воєнній загрозі, запобігання виникненню надзвичайних ситуацій і реагування на них. Рішення комісії, прийняті у межах її повноважень, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, розташованими на території області. Державна комісія відповідно до покладених на неї завдань у режимі надзвичайного стану забезпечує координацію, організацію та взаємодію функціональних і територіальних підсистем державної системи цивільного захисту.

Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку про те, що графіки погодинних відключень забезпечують максимально можливий рівномірний розподіл обсягів зниження споживання між споживачами, що свідчить про те, що їх складено з дотриманням положень п. 10.6.8 Кодексу систем розподілу, такі графіки введені у зв`язку із порушенням сталої роботи системи розподілу, знеструмлення, дефіциту електричної потужності та перебоїв з електропостачання України внаслідок масованих ракетних ударів по енергетичній інфраструктурі України, відключення електропостачання проводилося з дотриманням вказаних графіків з метою стабілізації роботи системи розподілу те недопущення розвитку аварійної ситуації, тому позивач правомірно здійснював відключення вказаних споживачів у період з 04.12.2022 року по 22.12.2022 року, отже відсутні умови для встановлення прояву дискримінації щодо вказаних споживачів, а відтак постанова НКРЕКП від 21.02.2023 року № 313 в частині, що АТ «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» під час здійснення господарської діяльності, допустило порушення положень ст. ст. 45 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 10.5.8 глави 10.5 розділу Х Кодексу систем розподілу є протиправною, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Сплачений позивачем судовий збір при подачі позову підлягає стягненню на користь АТ "Полтаваобленерго".

На підставі викладено, керуючись статтями 2, 7, 9, 77, 194, 205, 229, 243-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" (вул. Старий Поділ, буд. 5, м.Полтава, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (вул. Смоленська, буд. 19, м.Київ, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №313 від 21.02.2023 року про накладення штрафу на АТ "Полтаваобленерго" за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання

Стягнути на користь Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг сплачений при зверненні до суду судовий збір в розмірі 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року. Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Г.В. Костенко