Справа № 340/3145/23
Суддя: Р.І. БРЕГЕЙ
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відкриття провадження в адміністративній справі

13 червня 2023 року справа № 340/3145/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (далі Управління) про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправними дій і зобов`язання нарахувати й виплатити індексацію грошового забезпечення у належному розмірі, застосувавши базові місяці січень 2008 року, за період з січня 2016 року по 28 лютого 2018 року.

25 травня 2023 року суд залишив позов без руху, роз`яснивши право на подання заяви про поновлення строку звернення до суду.

ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до суду.

Пояснив, що відповідно до судової практики Верховного Суду до спірних правовідносин не поширюється строк звернення до суду.

Водночас просив поновити строк звернення до суду.

Підстава введення в дію воєнного стану, постійні ракетні обстріли, що змусило вживати додаткових заходів для збереження житті і здоров`я сім`ї, та переїжджати до більш безпечних регіонів країни.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд зробив висновок про поновлення строку звернення до суду.

Так, ОСОБА_1 проходив службу в Управлінні до 30 вересня 2020 року (звільнений з військової служби у запас).

Позов подано до суду 23 травня 2023 року.

Висновок про пропущення строку звернення до суду.

Перш за все, спір стосується питань проходження публічної служби.

Отже, відноситься до компетенції адміністративного суду.

Висновок рішення Конституційного Суду України у справі №1-18/2013 від 15 жовтня 2013 року №9-рп/2013.

«В аспекті конституційного звернення положення частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України слід розуміти так, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення сум індексації заробітної плати та компенсації втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням строків її виплати як складових належної працівнику заробітної плати без обмеження будь-яким строком незалежно від того, чи були такі суми нараховані роботодавцем.»

Таким чином індексація заробітку складова заробітної плати, різновидом якої є грошове забезпечення військовослужбовців.

Подання позовної заяви процесуальна дія.

Приписами частини 3 статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Тому суд застосовує норму права стосовно строку звернення до суду на день подання позовної заяви.

Актуальність висновку Конституційного Суду України в частині непоширення строку звернення до суду стосовно стягнення індексації втрачена 19 липня 2022 року.

Приписами частини 2 статті 233 КЗпП України (в редакції станом на 19 липня 2022 року) встановлено, що зі заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116).

Отже, на день звернення до суду до спірних правовідносин поширюється строк звернення до суду.

Стосовно спору про проходження публічної служби строк звернення до суду встановлено приписами частини 5 статті 122 КАС України.

Цією нормою права встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Приписами частини 4 статті 3 КАС України передбачено, що закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

Ця норма права встановлювала би заборону щодо застосування строку звернення до суду, який змінено після звернення до суду.

Строк звернення до суду не змінювався після 23 травня 2023 року.

Строк звернення до суду треба обчислювати з дня його встановлення, бо до 19 липня 2022 року не застосовувався до спірних правовідносин.

Підсумовуючи, суд зробив висновок, що позивач пропустив місячний строк звернення до суду (з 19 липня 2022 року до 23 травня 2023 року більше часу як місяць).

Водночас суд проаналізує вплив дії карантину на перебіг строку звернення до суду.

Так, карантин встановлено з 12 березня 2020 року на підставі постанови Уряду України від 11 числа того ж місяця і року №201.

Постанова набрала чинності 12 березня 2020 року.

Карантин неодноразово продовжували і діє досі на підставі постанови Уряду України від 25 квітня 2023 року №383.

Приписами пункту 3 Прикінцевих положень КАС України встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Також суд проаналізує припис пункту 1 Прикінцевих положень КЗпП України.

Цією нормою права передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Отже, карантин не зупиняє перебігу процесуального строку, який встановлено КАС України.

Суд керується процесуальними строками, які встановленні КАС України, а приписи статті 233 КЗпП України згадуються в контексті існування строку звернення до суду у спорах щодо виплати заробітної плати під час проходження публічної служби.

Правовий висновок суду не узгоджується правовим висновком Верховного Суду у подібній справі (постанова від 27 квітня 2023 року у справі №300/4201/22).

Правовий висновок Верховного Суду.

« 27. Разом з тим, відповідно до частини 2 статті 233 КЗпП України у редакції Закону України від 01 липня 2022 року №2352-ІХ, який набрав чинності 19 липня 2022 року, із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні

28. Проте, як на момент звільнення позивача з військової служби та виключення його із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення (29 жовтня 2020 року), частина другої статті 233 КЗпП України діяла в редакції, якою строк звернення працівника до суду з позовом про стягнення належної йому при звільненні заробітної плати у разі порушення законодавства про оплату праці не обмежувався будь-яким строком.

29. Втім, судами попередніх інстанції помилково застосовано редакцію частини другої статті 233 КЗпП України, чинну на момент постановлення оскаржуваних судових рішень.

30. Відповідний правовий висновок було викладено у постанові Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі № 460/17052/21 та від 02 березня 2023 року у справі №№460/14618/21, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

31. Крім того, суд наголошує, що відповідно до пункту першого глави XIX «Прикінцеві положення» КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.»

У цій справі і у справі, яку розглядав Верховний Суд, позов подано до суду після набрання чинності змін до статті 233 КЗпП України.

Відмінність правових висновків судів обумовлена наступним.

Верховний Суд не аналізував приписи частини 3 статті 3 КАС України і пункту 3 Прикінцевих положень КАС України.

Більше того, Верховний Суд повторив правовий висновок Верховного Суду від 19 січня 2023 року у справі № 460/17052/21.

Однак попередній висновок стосувався розгляду подібної справи, де позивач звернувся до суду зі заявою до набрання чинності змін до статті 233 КЗпП України.

Відповідно до приписів частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд переконаний, що під поняттям «суд має враховувати» треба розуміти ознайомлення та осмислення.

У разі непогодження з висновком Верховного Суду, яке ґрунтується на аналізі норм права, котрі не враховувались ним, суд вправі прийняти інше рішення, детально пояснивши мотиви незгоди.

Цим правом суд і скористався.

Що стосується поновлення строку звернення до суду, то суд зазначає наступне.

З 24 лютого 2022 року у державі введено у дію воєнний стан (загальновідомий факт).

Воєнний стан змінює уклад життя людини і функціонування держави, однак не є безумовною поважною причиною пропущення строку звернення до суду.

Введення в дію воєнного стану вплинуло на уклад життя позивача.

Позбавлений можливості своєчасно звернутися до суду через постійні ракетні обстріли, що змусило вживати додаткових заходів для збереження житті і здоров`я сім`ї, та переїжджати до більш безпечних регіонів країни.

Тому суд визнає поважними причини пропущення строку звернення до суду і поновлює його.

Приписами частини 1 статті 121 КАС України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позов поданий та оформлений з додержанням вимог статей 160-161 КАС України, а тому провадження у справі належить відкрити.

Керуючись приписами статті 257 КАС України, суд зробив висновок про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст.123, 171, 257 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Поновити строк звернення до суду.

Відкрити спрощене позовне провадження (без виклику сторін).

Запропонувати відповідачу надати відзив протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Запропонувати позивачу надати до суду відповідь на відзив протягом 10 днів з дня отримання відзиву на позов.

Запропонувати відповідачу подати заперечення протягом 10 днів з дня отримання відповіді на відзив.

Направити відповідачу копію позовної заяви з доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити сторонам, що письмові заяви учасників справи (відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення) направляються до суду і одночасно іншим учасникам справи.

Роз`яснити сторонам їх процесуальні права та обов`язки, що встановлені приписами статей 44-47 КАС України.

Зобов`язати відповідача, як суб`єкта владних повноважень, надати до дня судового засідання у разі заперечення проти позову всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при вчиненні оскаржених дій.

Ухвала не може бути оскаржена.

Ухвала набирає законної сили після підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ