Справа № 420/2237/22
Суддя: Тарасишина О.М.
Дата ухвалення: 2023-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2237/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Тарасишиної О.М., за участю секретаря судового засідання Дробченка К.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження позовну заяву Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про припинення права на виконання будівельних робіт,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд: припинити право ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на виконання будівельних робіт №ОД42, №ОД27, №ОД97, №ОД78, №ОД41, №ОД91, №ОД49, №ОД42.

Ухвалю від 02.02.2022 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою від 02.02.2022 року у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено.

14.02.2022 року (вх. №9102/22) позивачем до канцелярії суду подано заяву про усунення недоліків.

Ухвалою від 21.02.2022 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою 12.06.2023 року у задоволення клопотання відповідача про призначення експертизи відмовлено.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Управлінням встановлено, що будівництво здійснюється на підставі зареєстрованих в жовтні 2018 р. повідомлень про початок виконання будівельних робіт; Департаментом архітектури та містобудування ОМР 14.09.2018 видано будівельні паспорти на індивідуальні житлові будинки на 8 об`єктів будівництва, окремих двоповерхових індивідуальних житлових будинків з мансардним поверхом на 8 земельних ділянках. Виїздом на місце представником Управління встановлено, що будівництво відбувається з порушенням дотримання допустимих відстаней між будинками відповідно до вимог ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», не зазначено ступінь вогнестійкості будівель та споруд, не витримані протипожежні відстані між будівлями, ДБН В.1.1-12-2014 «Будівництво у сейсмічних районах України»; відстані між будівлями, ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень», зважаючи, що будівельні паспорти видані на окремі індивідуальні житлові будинки. Таким чином, за результатами перевірки встановлено, що будівництво вищезазначеного об`єкту здійснюється з відхиленням від складеної Управлінням схеми забудови земельної ділянки та архітектурних рішень, а саме збільшено площу забудови, несучі стіни виконуються з суцільного залізобетону з армованим каркасом та колонами, розміри якого не співпадають з розмірами, наведеними в документах, які відображені у будівельних паспортах. На будівельному майданчику влаштовано котлован орієнтовною глибиною 3 м, завершені роботи з улаштування залізобетонних фундаментних ростверків та на даний час проводяться роботи з монтажу армокаркасів колон. Будується один об`єкт - багатоквартирний чотирьохповерховий будинок, а не як вказано у будівельних паспортах та повідомленнях восьми окремих індивідуальних будинків, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

В дальшому рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12.08.2020 року у справі №420/1936/20: відмовлено ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 у визнанні протиправними та скасуванні наказів Управління ДАБК від 18.02.2020 року №01-13/65ДАБК, №01-13/66ДАБК, №01-13/67ДАБК, №01-13/68ДАБК, №01-13/69ДАБК, №01-13/73ДАБК, №01-13/74ДАБК, №01-13/75ДАБК; зобов`язанні Управління ДАБК поновити реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт на будівництво «Індивідуального житлового будинку, що будується зі знесенням існуючих на ділянці будівель і споруд» №№ ОД94, ОД88, ОД25, ОД11, ОД01, ОД96, ОД03, ОД86.

Разом з цим, відповідно до Реєстру будівельної діяльності замовниками будівництва ОСОБА_2 та ОСОБА_4 через інформаційно-телекомунікаційну систему містобудівної сфери Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Електронний кабінет» 26.02.2020 року зареєстровано вісім повідомлень про початок будівельних робіт на вісім індивідуальних житлових будинків, що будуються із знесенням існуючих на ділянці будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД42, №ОД27, №ОД98, №ОД78, №ОД41, №ОД91, №ОД49, №ОД42. Враховуючи те, що нові повідомлення про початок виконання будівельних робіт від лютого 2020 року за намірами будівництва аналогічні повідомленням про початок виконання будівельних робіт від 2018 року позивач звернувся до суду з даним позовом.

Від відповідачів відзиви на позов не надходили.

Суд зазначає, що наявна у матеріалах справи судова кореспонденція, яка надсилалася на зазначену в позовній заяві адресу відповідачів повернулась до суду з відповідним поштовим повідомленням з відміткою органу зв`язку - за закінченням терміну зберігання.

Згідно ч. 11 ст. 126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За правилами предметної підсудності встановленими ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п.1. ч.1).

За таких обставин суд дійшов висновку про підсудність позовної заяви Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Одеси в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Одеському окружному адміністративному суду.

Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Управлінням встановлено, що будівництво здійснюється на підставі зареєстрованих в жовтні 2018 р. повідомлень про початок виконання будівельних робіт; Департаментом архітектури та містобудування ОМР 14.09.2018 видано будівельні паспорти на індивідуальні житлові будинки на 8 об`єктів будівництва, окремих двоповерхових індивідуальних житлових будинків з мансардним поверхом на 8 земельних ділянках. Виїздом на місце представником Управління встановлено, що будівництво відбувається з порушенням дотримання допустимих відстаней між будинками відповідно до вимог ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», не зазначено ступінь вогнестійкості будівель та споруд, не витримані протипожежні відстані між будівлями, ДБН В.1.1-12-2014 «Будівництво у сейсмічних районах України»; відстані між будівлями, ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських та сільських поселень», зважаючи, що будівельні паспорти видані на окремі індивідуальні житлові будинки. Таким чином, за результатами перевірки встановлено, що будівництво вищезазначеного об`єкту здійснюється з відхиленням від складеної Управлінням схеми забудови земельної ділянки та архітектурних рішень, а саме збільшено площу забудови, несучі стіни виконуються з суцільного залізобетону з армованим каркасом та колонами, розміри якого не співпадають з розмірами, наведеними в документах, які відображені у будівельних паспортах. На будівельному майданчику влаштовано котлован орієнтовною глибиною 3 м, завершені роботи з улаштування залізобетонних фундаментних ростверків та на даний час проводяться роботи з монтажу армокаркасів колон. Будується один об`єкт - багатоквартирний чотирьохповерховий будинок, а не як вказано у будівельних паспортах та повідомленнях восьми окремих індивідуальних будинків, чим порушено ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність».

В дальшому рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12.08.2020 року у справі №420/1936/20: відмовлено ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 у визнанні протиправними та скасуванні наказів Управління ДАБК від 18.02.2020 року №01-13/65ДАБК, №01-13/66ДАБК, №01-13/67ДАБК, №01-13/68ДАБК, №01-13/69ДАБК, №01-13/73ДАБК, №01-13/74ДАБК, №01-13/75ДАБК; зобов`язанні Управління ДАБК поновити реєстрацію повідомлень про початок виконання будівельних робіт на будівництво «Індивідуального житлового будинку, що будується зі знесенням існуючих на ділянці будівель і споруд» №№ ОД94, ОД88, ОД25, ОД11, ОД01, ОД96, ОД03, ОД86.

Разом з цим, відповідно до Реєстру будівельної діяльності замовниками будівництва ОСОБА_2 та ОСОБА_4 через інформаційно-телекомунікаційну систему містобудівної сфери Державної архітектурно-будівельної інспекції України «Електронний кабінет» 26.02.2020 року зареєстровано вісім повідомлень про початок будівельних робіт на вісім індивідуальних житлових будинків, що будуються із знесенням існуючих на ділянці будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ОД42, №ОД27, №ОД98, №ОД78, №ОД41, №ОД91, №ОД49, №ОД42.

Разом з тим, що нові повідомлення про початок виконання будівельних робіт від лютого 2020 року за намірами будівництва аналогічні повідомленням про початок виконання будівельних робіт від 2018 року.

Так, в ході перевірок встановлено, що на земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_1 , орієнтованою площею 0,1384 га будується один об`єкт багатоквартирний будинок з підвальним приміщенням під алощею всієї забудови, а не, як визначено у будівельних паспортах та повідомленнях, вісім окремих індивідуальних будинків.

Таким чином, будівництво здійснюється з відхиленням від містобудівних та планувальних норм та обмежень, визначених відповідними будівельними паспортами.

Крім того, враховуючи те, що цільове призначення земельних ділянок під об`єктом будівництва для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), будівництво проводитися на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети.

Таким чином, за наслідками перевірки позивач дійшов висновку, що відповідачем були наведені недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VІ (далі - Закон).

Згідно з частинами першою та другою статті 36 Закону, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частина 8 статті 36 Закону зазначає, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Так, відповідно до пункту 4-1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466 (далі Порядок № 466), документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Згідно з частиною першої статті 22-1 Закону № 3038-VІ, єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - ЄДЕССБ) - єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, шо забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.

Під час реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, відповідно до пункту 50 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.06.2021 № 681, здійснюється автоматичний аналіз достовірності відомостей (даних), що містяться у заяві про надання адміністративних послуг та інших послуг у сфері будівництва, визначених цим Порядком, або відомостей, необхідних для надання таких послуг, може проводитися на підставі відомостей (даних), отриманих шляхом автоматизованого доступу або у порядку електронної інформаційної взаємодії електронної системи з державними електронними інформаційними ресурсами або мережами.

Відповідно до частини 1 статті 39 Закону, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина 10 даної статті наголошує, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Згідно з пунктом 3-1 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461 (далі - Порядок № 461), документи для прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю:

-в електронній формі через електронний кабінет або іншу державну інформаційну систему, інтегровану з електронним кабінетом, користувачами якої є замовник та відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю;

-у паперовій формі або поштовим відправленням з описом вкладення через центри надання адміністративних послуг.

Згідно з частиною 2 статті 39-1 Закону, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.

Частина перша статті 41 Закону зазначає, зокрема, що державний архітектурно- будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553), визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до положень статті 41 Закону та пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до положень статті 41 Закону та пункту 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки:

- подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

- необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

- вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

- звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно пункту 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

- усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил;

- зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 466, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю: видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт; звертається до суду із позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, протягом двох місяців з дня закінчення строку для усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, визначеного у приписі про зупинення підготовчих або будівельних робіт.

Відповідно до частини 7 статті 36 Закону, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю:

- у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт;

- у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

- на підставі судового рішення, що набрало законної сили.

У абзацах 8-11 пункту 22 Порядку № 461 також зазначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у зареєстрованій декларації недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без затвердженого в установленому порядку проекту або будівельного паспорта, а також набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю звертається до суду із позовом про скасування реєстрації декларації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації за рішенням суду про скасування реєстрації декларації, що набрало законної сили.

Отже, суд зазначає, що достатньою та необхідною правовою підставою для подачі органом архітектурно-будівельного контролю позову щодо припинення права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, є виявлення факту наведення у цих документах замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, а по-друге жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом архітектурно-будівельного контролю такого факту. При цьому чинним законодавством не передбачено, що встановлення фактів наведення замовниками недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.

Зазначена правова позиція міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 01.11.2018 у справі № 826/8556/17, від 22.01.2021 №640/11869/20, від 27.01.2021 № 826/10962/17 та від 19.08.2020 № 826/6660/16.

На підставі вищезазначеного, враховуючи те, що під час судового розгляду справи відповідачами не спростовано факт наведення ними недостовірних відомостей у повідомленнях про початок виконання будівельних робіт, суд вважає за доцільне вимоги позивача задовольнити з урахуванням вимог ч.2 ст.9 КАС України, шляхом припинення права на виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлень про початок будівельних робіт №ОД42, №ОД27, №ОД97, №ОД78, №ОД41, №ОД91, №ОД49, №ОД42.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 6, 8, 9, 14, 22, 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Першого заступника керівника Київської окружної прокуратури м. Одеси (місцезнаходження: 65062, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, 14 в інтересах Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6; ) до ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) про припинення права на виконання будівельних робіт - задовольнити повністю.

Припинити право ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на виконання будівельних робіт №ОД42, №ОД27, №ОД97, №ОД78, №ОД41, №ОД91, №ОД49, №ОД42.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів в порядку приписів ст. 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили згідно з приписами ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано 12.06.2023 р.

Суддя О.М. Тарасишина