Справа № 813/978/18
Суддя: Лунь Зоряна Іванівна
Дата ухвалення: 2023-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 червня 2023 року справа №813/978/18
зал судових засідань № 10
Львівський окружний адміністративний суд у складі:
головуючої судді Лунь З.І.,
секретар судового засідання Нарок Т.Р.,
представника відповідача Рибака Н.Я.
розглянув у судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці, Державної казначейської служби України про визнання протиправними дій, стягнення збитків.
встановив:
Ухвалою суду від 17.05.2023, занесеною до протоколу судового засідання, суд задовольнив клопотання представника відповідача та замінив відповідача правонаступником, - Львівська митниця.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив таке.
06.02.2017 року між Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 та фірмою «Kasprowicz» АДРЕСА_2 укладено контракт відповідно до якого «Продавець» продає, а «Покупець» купує на умовах FCA (склад Продавця) пиломатеріали породи вільха.
Позивач, як продавець, відповідно до умов договору, скерував на адресу покупця продукцію, що підтверджується копією митної декларації та інвойсом №1 від 13.03.2017.
Відповідно до протоколу про порушення митних правил від 18.03.2017 № 0855/209060000/17, Львівською митницею ДФС вилучено товар а саме: пиломатеріал обрізний (вільха)(сира), загальним об`ємом 5.249 м3, загальною вартістю 26 739,46 грн. Відправником вантажу зазначено ОСОБА_1 , отримувачем зазначена фірма «Kasprowicz» Wojciech Kasprowicz.
Товар був вилучений у зоні митного контролю м/п «Рава Руська».
Постановою судді Галицького районного суду м.Львова від 18.05.2017 у справі №461/2492/17 провадження у справі про порушення митних правил за ст.472 МК України закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Дана постанова залишена без змін постановою Апеляційного суду Львівської області від 06.10.2017 № 461/2492/17.
Позивач, відтак, вважає, що судами встановлено факт відсутності правових підстав для дій відповідача щодо вилучення товару та притягнення позивача до адміністративної відповідальності.
Позивач зазначає, що судами, зокрема встановлено, що під час розгляду справи не здобуто доказів наявності вини ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, оскільки суду не надано доказів заповнення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, митної декларації, яка не відповідає фактичним даним. Згідно з декларацією допуск пиломатеріалів може складати: по товщині +4 мм, по ширині +4 мм, по довжині + 15 мм виходячи з загального стандартного розміру 32х51х320 мм. Тобто, при застосуванні даних допусків максимальні розміри пиломатеріалів - 36х55х335 мм. Відповідно до представленого митним органом лісотоварознавчого дослідження від 17.03.2017 р. розмір пиломатеріалів встановлено у значеннях: заліковий розмір товщини 35,0 мм, заліковий розмір ширини 55 мм, заліковий розмір довжини становить 335 мм. Отже, зазначені у декларації розміри пиломатеріалів з урахуванням вказаної похибки, не перевищують залікових розмірів, що зазначені у лісотоварознавчому дослідженні. Таким чином, в діях ОСОБА_2 , нема складу порушення митних правил, передбаченого ст. 472 МК України.
Після розгляду справи про порушення митних правил в суді, разом з представником контрагента «КASPROWІCZ»Wojciech Kasprowicz (Polska) було оглянуто вказаний товар на предмет його подальшої експлуатації та можливої реалізації.
Позивачем та представником його контрагента було складений акт встановлення недоліків продукції (товару) за якістю від 26.10.201 7. Місце складання акту: Львівська митниця ДФС.
При огляді товару були виявлені недоліки товару, з огляду на що представник «КASPROWІCZ»Wojciech Kasprowicz (Polska) відмовився від прийняття товару у зв`язку з його неякісністю.
При цьому позивач вважає, що недоліки товару, а саме: пиломатеріал обрізний (вільха) (сира), виникли в результаті неналежного зберігання цього товару на Львівській митниці ДФС в період з 18.03.2017 по 26.10.2017, що сталося внаслідок протиправних дій митниці у зв`язку із вилученням згаданого товару відповідно до протоколу про ПМП, складеного щодо позивача.
Тому позивач вважає, що неможливість отримання ним прибутку, на який він розраховував, у зв`язку із реалізацією умов зовнішньоекономічного контракту, пов`язана із протиправними діями відповідача, котрий вилучив на зберігання товар згідно з протоколом ПМП, і відповідно внаслідок неналежного зберігання митницею товару, цей товар отримав дефекти.
Позивач вважає, що стан якості товару може підтвердити судова товарознавча експертиза, про призначення якої буде клопотати перед судом.
Отже, позивач вважає, що неправомірні дії відповідача щодо незаконного вилучення товару, зберігання товару в неналежних умовах призвело до його псування та неможливості використання за призначенням, що в підсумку спричинило неотримання позивачем відповідного доходу від здійснення господарської діяльності.
Крім того, позивач зазначає, що він поніс і моральну шкоду, яку також просить відшкодувати за рахунок відповідача.
Просить позов задовольнити повністю.
Ухвалою від 18.04.2019 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.
У підготовчі засідання 19.04.2019, 12.06.2019 позивач не з`являвся, подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.
Ухвалою суду від 01.07.2019 суд постановив призначити у справі судово-товарознавчу експертизу та зупинив провадження у справі до одержання результатів експертизи.
Ухвалою суду від 23.12.2019 суд постановив поновити провадження у справі у зв`язку із одержанням листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Судово-Експертне бюро України» від 16.12.2019 №16/12, яким повідомлено суд, що матеріали адміністративної справи №813/978/18 повернено без виконання, у зв`язку із потребою комплексних досліджень із залученням як експерта товарознавця, так і спеціаліста, який може встановити якісні характеристики пиломатеріалів. Проте, такий спеціаліст у Товариства з обмеженою відповідальністю «Судово-Експертне бюро України» відсутній.
У підготовче засідання 20.01.2020 сторони не з`явилися, що стало підставою для відкладення підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 10.02.2020 суд постановив провадження у справі №813/978/18 зупинити до одержання результатів експертизи.
Ухвалою суду від 27.04.2020 суд постановив провадження у справі поновити у зв`язку із отриманням листа від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз від 15.04.2020 №7481/20-31 з інформацією про те, що матеріали адміністративної справи №813/978/18 повертаються суду без виконання для погодження умов проведення судової біологічної експертизи №7481/20-34 за №вих. №7481/20-34, а також експерту забезпечити доступ до пиломатеріалів породи вільха, які знаходяться у Львівської митниці ДФС на підставі адміністративного протоколу про порушення митних правил від 18.03.2017 №0855/209060000/17.
У підготовче засідання 13.05.2020 позивач не з`явився, тому розгляд справи суд відклав.
Ухвалою суду від 03.06.2020 суд постановив провадження у справі №813/978/18 зупинити до одержання результатів експертизи.
Ухвалою суду від 07.10.2020 суд постановив провадження у справі №813/978/18 зупинити до одержання результатів експертизи.
Ухвалою суду від 26.04.2021 суд постановив провадження у справі №813/978/18 зупинити до одержання результатів експертизи.
У період з 02.03.2023 по 21.03.2023 включно головуюча суддя Лунь З.І. перебувала у відпустці.
Ухвалою суду від 22.03.2023 суд постановив провадження у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці ДФС про визнання протиправними дій, стягнення збитків поновити та призначити підготовче засідання на 10.04.2023.
10.04.2023 сторони в підготовче засідання не з`явилися.
Позивач звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача звернувся до суду із клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи.
Ухвалою суду від 17.05.2023 суд постановив залучити до участі в справі співвідповідача Державну казначейську службу України.
Ухвалою суду від 12.06.2023 суд постановив закрити підготовче провадження та перейти до розгляду справи по суті.
Згідно з поданими до митного контролю документами, а саме : митна декларація ЕК 10 АА №UA101070/2017/001080 від 13.03.2017 CMR А №126522 від 13.03.2017, рахунок-фактуру №1 від 13.03.2017, фіто-санітарний сертифікат №60/06-6005/ХХ-046056, копія сертифіката про проходження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортний операцій серії ЖТ №243975 від 27.02.2017 року.
Відправником вантажу зазначено ФОП « ОСОБА_1 », АДРЕСА_1 , отримувачем є фірма «Kasprowicz» Wojciech Kasprowicz. ul. Plac Wolnosci 13/11. 23-400 Bilgoraj, Республіка Польща.
У ході здійснення митного оформлення працівниками митниці проведено митний огляд шляхом проведення вибіркових номінальних замірів було встановлено, що характеристики товару відрізняються від заявлених в товаросупровідних документах.
У зв`язку з виявленими розбіжностями Львівська митниця ДФС листом від 15.03.2017 №75/13-70-20/10/38 звернулась до Львівського національного лісотехнічного університету України для здійсненна експертного дослідження щодо законності експорту з митної території України вищевказаного товару.
Фактичні розміри заготовок становлять:
-За товщиною від 33,07 до 39,76 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,7-5,4 мм, з врахуванням відхилення від номінальних розмірів ±1 мм та припуску на всихання +1,2 мм, заліковий розмір товщини становить 35,0 мм;
-За шириною від 53,30 до 59,55 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,5-4,8 мм, з врахуванням відхилення від номінальних ±2 мм та пропуску на вихання +1,8 мм, заліковий розмір ширини становить 55 мм;
-За довжиною 338-342 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 1,3-1,7 мм з врахуванням відхилення від номінальних розмірів +5 мм, заліковий розмір довжини становить 335 мм.
Загальний об`єм пиломатеріалів обрізних становить 27,419 м3, що перевищує задекларований об`єм партії пиломатеріалів на 5,249 м3.
Отже, відповідач дійшов висновку, що через митний кордон переміщався товар, який не відповідає заявленому у товаросупровідних документах, тому і було складено протокол про порушення митних правил.
Однак, постановою Галицького районного суду м. Львова від 18.05.2017 у справі № 461/2492/17 щодо ОСОБА_1 було закрито провадження у справі про порушення митних правил за ст.472 МК України, у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення. Цю постанову залишено без змін відповідно до Постанови Апеляційного суду Львівської області від 06.10.2017.
Стосовно вимоги позивача щодо відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, то відповідач заперечує таку та зазначає, що ФОП ОСОБА_1 у своїй позовній заяві зазначає: «після судового вирішення зазначеної справи Позивач, разом з представником контрагенту «KASPROWICZ» Wojciech Kasprowicz (Polska) було оглянуто вказаний товар на предмет його подальшого експлуатації та можливої реалізації Товар був оглянутий в зоні митного контролю м/п «Рава Руська.
Даними особами було складений акт встановлення недоліків продукції (товару) за якістю від 26.10.2017. Місце складання акту: Львівська митниця ДФС».
Відповідач вважає, що долучений до позовної заяви Акт про відмову «Покупця» від прийняття товару, не свідчить про те, що поданий до митного оформлення товар, а саме: пиломатеріал обрізний (вільха) (сира), зазнав ушкоджень внаслідок неправомірних дій чи неналежного зберігання Львівською митницею ДФС.
Відповідач вважає цей акт неналежним доказом, оскільки зазначена характеристика товару не є підтверджена, а саме невідомо про спосіб виявлення недостатності товару, невідповідності його розмірів до умовам технічної документації.
У зв язку із тим, що при здійсненні митного контролю, означений товар не відповідав заявленій кількості, а отже і не міг виїхати за межі України (підтвердженням чого лісотоварознавче дослідження від 17.03.2017року), - стверджувати про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди, на думку відповідача, є безпідставним.
Щодо вимоги позивача про стягнення моральної шкоди, то відповідач з цим також не погоджується, бо вважає, що позивач не довів причинно-наслідкового зв`язку між діями митниці та моральними стражданнями. Не надано жодних доказів, що є зв`язок між діями відповідача та тим, що позивач «знизив рівень свого здоров`я, яке виявилось у порушенні сну, проблемами з тиском, серцебиттям».
Як зазначає відповідач, позивач просить відшкодувати моральну шкоду у розмірі 40 000 грн., проте не надав обґрунтованого розрахунку такої суми, та не надав належних та допустимих доказів на підтвердження факту заподіяння йому моральних чи фізичних страждань, які б були спричинені діями чи бездіяльність посадових осіб Львівської митниці ДФС.
17.05.2023 на адресу суду від відповідача також надійшли додаткові пояснення у справі №813/978/18, у яких він зазначив про таке.
Як вважає відповідач, що судовими рішення у справі № 461/2492/17 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, оцінка правомірності складення посадовими особами митниці протоколу про порушення митних правил, а також тимчасового вилучення товару, згідно з протоколом про порушення митних правил № 0855/209060000/17 від 18 березня 2017 року, судами на здійснювалась.
Звертає увагу суду на те, що дії посадових осіб митниці під час складення протоколу про порушення митних правил стосовно позивача відповідають вимогам закону.
Крім того, оскільки виявлення порушення митних правил відбулося в зв`язку з отриманням посадовою особою митниці лісотоварознавчого дослідження від 17.03.2017 року, відповідно до якого експертом встановлено перевищення задекларованого у митній декларації обсягу (кількості) товарів, тому, в силу припису ст. 494 МК України, посадова особа митного органу, яка виявила таке порушення, зобов`язана невідкладно скласти протокол та вилучити відповідний товар.
Також відповідач наголосив, що митниця під час зберігання товарів на складах, повинна забезпечити схоронність товарів поміщених на складах митниці, з метою гарантування перебування товарів під митним контролем та недопущення надходження (вилучення) товарів з порушенням законодавства з питань державної митної справи, але за належне зберігання чи створення відповідних умов зберігання відповідач не відповідає.
Водночас як зауважує відповідач, у матеріалах справи відсутні докази того, що позивач, з метою забезпечення належного зберігання вилученого та поміщеного на складі митниці товару, звертався із заявою про надання доступу до товарів та вчиняв дії щодо підтримання товару у відповідному стані.
Відтак, відповідач просив суд у позові відмовити.
Від відповідача, Державної казначейської служби України, відзив на позовну заяву не надходив.
Інші заяви по суті справи від сторін до суду не надходили.
Суд встановив таке.
06.02.2017 року між Фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 та фірмою «Kasprowicz» АДРЕСА_2 укладено контракт відповідно до якого «Продавець» продає, а «Покупець» купує на умовах FCA (склад Продавця) пиломатеріали породи вільха.
У ході здійснення митного оформлення працівниками митниці проведено митний огляд, під час якого шляхом проведення вибіркових номінальних замірів було встановлено, що характеристики товару відрізняються від заявлених в товаросупровідних документах.
У зв`язку з виявленими розбіжностями Львівська митниця ДФС листом від 15.03.2017 №75/13-70-20/10/38 звернулась до Львівського національного лісотехнічного університету України для здійсненна експертного дослідження щодо законності експорту з митної території України вищевказаного товару.
Фактичні розміри заготовок становлять:
-За товщиною від 33,07 до 39,76 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,7-5,4 мм, з врахуванням відхилення від номінальних розмірів ±1 мм та припуску на всихання +1,2 мм, заліковий розмір товщини становить 35,0 мм;
-За шириною від 53,30 до 59,55 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,5-4,8 мм, з врахуванням відхилення від номінальних ±2 мм та пропуску на вихання +1,8 мм, заліковий розмір ширини становить 55 мм;
-За довжиною 338-342 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 1,3-1,7 мм з врахуванням відхилення від номінальних розмірів +5 мм, заліковий розмір довжини становить 335 мм.
Загальний об`єм пиломатеріалів обрізних становить 27,419 м3, що перевищує задекларований об`єм партії пиломатеріалів на 5,249 м3.
Отже, відповідач дійшов висновку, що через митний кордон переміщався товар, який не відповідає заявленому у товаросупровідних документах, тому і було складено протокол про порушення митних правил.
Відповідно до протоколу про порушення митних правил від 18.03.2017 № 0855/209060000/17, Львівською митницею ДФС вилучено товар а саме: пиломатеріал обрізний (вільха)(сира), загальним об`ємом 5.249 м3, загальною вартістю 26 739,46 грн. Відправником вантажу зазначено ОСОБА_1 , отримувачем зазначена фірма «Kasprowicz» Wojciech Kasprowicz.
Товар був вилучений в зоні митного контролю м/п «Рава Руська».
Постановою судді Галицького районного суду м.Львова від 18.05.2017 у справі №461/2492/17 провадження у справі про порушення митних правил за ст.472 МК України закрито за відсутністю складу адміністративного правопорушення. Дана постанова залишена без змін постановою Апеляційного суду Львівської області від 06.10.2017 № 461/2492/17.
Під час розгляду справи № 461/2492/17 не здобуто доказів наявності вини ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, оскільки суду не надано доказів заповнення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, митної декларації, яка не відповідає фактичним даним. Згідно з декларацією допуск пиломатеріалів може складати: по товщині +4 мм, по ширині +4 мм, по довжині + 15 мм виходячи з загального стандартного розміру 32х51х320 мм. Тобто, при застосуванні даних допусків максимальні розміри пиломатеріалів - 36х55х335 мм. Відповідно до представленого митним органом лісотоварознавчого дослідження від 17.03.2017 р. розмір пиломатеріалів встановлено у значеннях: заліковий розмір товщини 35,0 мм, заліковий розмір ширини 55 мм, заліковий розмір довжини становить 335 мм. Отже, зазначені у декларації розміри пиломатеріалів з урахуванням вказаної похибки, не перевищують залікових розмірів, що зазначені у лісотоварознавчому дослідженні. Таким чином, дії ОСОБА_2 , не містять складу порушення митних правил, передбаченого ст. 472 МК України.
Після розгляду справи№ 461/2492/17 в суді, разом з представником контрагента «КASPROWІCZ»Wojciech Kasprowicz (Polska) позивачем було оглянуто вказаний товар на предмет його подальшої експлуатації та можливої реалізації.
ФОП ОСОБА_5 та представником контрагента «КASPROWІCZ»Wojciech Kasprowicz (Polska) було складено акт встановлення недоліків продукції (товару) за якістю від 26.10.201 7. Місце складання акту: Львівська митниця ДФС.
Відповідно до цього акту при огляді товару та його перерахунку було виявлені суттєві недостатність товару в об`ємі 0.28 м3, а також дефекти на всій партії товару, а саме грибок, пліснява, зміна кольору, тріщини, деформація, усушка. Сторони договору зробили висновок, що товар не придатний для подальшого використання за його призначенням та не відповідає умовам контракту щодо якості, які визначені додатком 1 до договору.
У зв`язку вищезазначеним «КASPROWІCZ»Wojciech Kasprowicz (Polska) відмовляється від прийняття товару у зв`язку з його неякісністю, яка виникла в результаті неналежного зберігання на Львівській митниці ДФС в період з 18.03.2017 по 26.10.2017.
Дані обставини призводять, як вважає позивач до того, що позивач не зможе отримати прибуток, на який він розраховував, у зв`язку із реалізацією умов зовнішньоекономічного контракту.
Позивач вважає, що стан якості товару може підтвердити судова товарознавча експертиза, про призначення якої буде клопотати перед судом.
Позивач вважає, що неправомірні дії відповідача щодо незаконного вилучення товару, зберігання товару в неналежних умовах призвело до його псування та неможливості використання за призначенням, що в підсумку спричинило неотримання позивачем відповідного доходу від здійснення господарської діяльності.
Надаючи оцінку вказаним правовідносинам, суд зазначає таке.
За замістом ч.1 ст.494 Митного кодексу України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа митного органу, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Таким чином, у протоколі про порушення митних правил (далі також ПМП) фіксується факт виявленого уповноваженою особою митного органу правопорушення.
Відповідно до ч.1 ст.195 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.
Таким чином, протокол про порушення митних правил є одним із засобів доказування, які містять певні фактичні дані.
Складення протоколу про порушення митних правил, таким чином, є дією уповноваженої особи з метою фіксування факту правопорушення, виявленого уповноваженою особою митного органу.
При цьому складення протоколу про порушення митних правил не є свавільною дією уповноваженої особи, а регламентується певними правилами.
Так, відповідно до ст.472 МК України недекларування товарів (крім тих, що переміщуються через митний кордон України громадянами), транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.
Як встановив суд, у ході здійснення митного оформлення працівниками митниці проведено митний огляд, під час якого шляхом проведення вибіркових номінальних замірів було встановлено, що характеристики товару, що був предметом договору, укладеного між позивачем та фірма «Kasprowicz» Wojciech Kasprowicz відрізняються від заявлених в товаросупровідних документах.
У зв`язку з виявленими розбіжностями Львівська митниця ДФС листом від 15.03.2017 №75/13-70-20/10/38 звернулась до Львівського національного лісотехнічного університету України для здійсненна експертного дослідження щодо законності експорту з митної території України вищевказаного товару.
Фактичні розміри заготовок становлять:
-За товщиною від 33,07 до 39,76 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,7-5,4 мм, з врахуванням відхилення від номінальних розмірів ±1 мм та припуску на всихання +1,2 мм, заліковий розмір товщини становить 35,0 мм;
-За шириною від 53,30 до 59,55 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 0,5-4,8 мм, з врахуванням відхилення від номінальних ±2 мм та пропуску на вихання +1,8 мм, заліковий розмір ширини становить 55 мм;
-За довжиною 338-342 мм відхилення від задекларованих розмірів становить 1,3-1,7 мм з врахуванням відхилення від номінальних розмірів +5 мм, заліковий розмір довжини становить 335 мм.
Загальний об`єм пиломатеріалів обрізних становить 27,419 м3, що перевищує задекларований об`єм партії пиломатеріалів на 5,249 м3.
Отже, відповідач, діючи з урахуванням лісотоварознавчого дослідження від 17.03.2017 року дійшов висновку, що через митний кордон переміщався товар, який не відповідає заявленому у товаросупровідних документах, тому і було складено протокол про порушення митних правил.
За таких умов відповідач був позбавлений можливості вчиняти інші дії, аніж як складення протоколу про порушення митних правил позивачем.
При цьому, при складенні згаданого ПМП, відповідачем було також застосовано ч.2 ст.511 МК України, відповідно до якої у разі виявлення порушень митних правил, передбачених статтями 471-473, 476, 482-484 цього Кодексу, вилучення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які підлягають конфіскації відповідно до цих статей, а також відповідних документів є обов`язковим.
Як видно з диспозиції норми ч.2 ст.511 МК України, зокрема, вилучення товарів, у разі виявлення порушень митних правил, передбачених, серед іншого статтею 472, є обов`язковим.
У даному випадку, оскільки уповноважена особа відповідача встановила порушення позивачем ст.472 МК України, відтак вона зобов`язана була вилучити товар, а саме пиломатеріал обрізний (вільха)(сира), загальним об`ємом 5.249 м3, про що зазначено у протоколі про порушення митних правил від 18.03.2017 № 0855/209060000/17.
Таким чином, уповноважена особа відповідача, встановивши, з урахуванням лісотоварознавчого дослідження від 17.03.2022, що через митний кордон переміщався товар, який не відповідає заявленому у товаросупровідних документах, - зобов`язана була скласти протокол про порушення позивачем митних правил, а також зобов`язана була вилучити товар, а саме пиломатеріал обрізний (вільха)(сира), загальним об`ємом 5.249 м3.
Отже, у даних правових відносинах уповноважений представник відповідача діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені МК України.
Тому суд не знаходить підстав для висновку про незаконність дій відповідача щодо вилучення товару, а саме пиломатеріалу обрізного (вільха)(сира), загальним об`ємом 5.249 м3.
Суд також наголошує, що покликання позивача як на підставу визнання протиправними дій відповідача, на постанову Галицького районного суду м. Львова від 18.05.2017 у справі № 461/2492/17 (залишеною без змін відповідно до постанови Апеляційного суду Львівської області від 06.10.2017), якою щодо ОСОБА_1 було закрито провадження у справі про порушення митних правил за ст.472 МК України, у зв`язку із відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, є безпідставним, оскільки у згаданій постанові Галицького районного суду м. Львова від 18.05.2017 у справі № 461/2492/17 суд не оцінював правомірності дій посадових осіб митниці при складені протоколу про порушення митних правил №0855/209060000/17.
Щодо покликання позивача на те, що неналежне зберігання Львівською митницею ДФС товару спричинило непридатність цього товару для подальшого використання за призначенням, то суд зазначає таке.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 241 МК України власники товарів, що зберігаються на складах митних органів під митним контролем, або уповноважені ними особи можуть з дозволу та під контролем цих органів здійснювати із зазначеними товарами операції, передбачені статтею 325 цього Кодексу, а також, зокрема, прості складські операції, необхідні для забезпечення збереження цих товарів (переміщення товарів у межах складу з метою раціонального розміщення; чищення; провітрювання; створення оптимального температурного режиму зберігання; сушіння, у тому числі із створенням потоку тепла; захист від корозії; боротьба із шкідниками; інвентаризація).
Зі згаданої норми п. 3 ч. 1 ст. 241 МК України випливає, що митниця під час зберігання товарів на складах, повинна забезпечити схоронність товарів поміщених на складах митниці, з метою гарантування перебування товарів під митним контролем та недопущення надходження (вилучення) товарів з порушенням законодавства з питань державної митної справи.
Водночас, зі згаданої норми висновується, що здійснення операцій з товарами, що розміщені на складах митниці, з метою створення необхідних умов для їх зберігання, зокрема, прості складські операції є правом власника товарів, яке може бути реалізоване (а саме використане) за наявності дозволу митного органу, а тому здійснення відповідних операцій з товаром (в даному випадку, - провітрювання, сушіння, боротьба з шкідниками, спорами грибів тощо) не відноситься до повноважень митного органу та не є його обов`язком.?
Водночас, як встановив суд, - позивач, з метою забезпечення належного зберігання вилученого та поміщеного на складі митниці товару, не звертався до відповідача із заявою про надання доступу до товарів та вчиняв дії щодо підтримання товару у відповідному стані.
При цьому, з урахуванням викладеного вище щодо прав позивача як власника товару та обов`язків відповідача щодо зберігання товару, передбачених ст.241 МК України, то суд не знаходить підстав для встановлення причинового зв`язку між діями відповідача та шкодою, заподіяною товару, котрий належить позивачу.
Суд також звертає увагу учасників справи на те, що відмова контрагента позивача за контрактом №1 від 06.02.2017, приймати товар знаходиться у сфері здійснення господарських операцій між суб`єктами господарювання і жодним чином не є прямим наслідком дій відповідача. При цьому, після складення акту встановлення недоліків продукції (товару) за якістю від 26.10.2017 позивач не вчиняв жодних дій щодо з`ясування дійсності обставин щодо неналежної якості товару та збитків. Про призначення експертизи позивач заявив лише при звернення до суду через п`ять місяців після складення акту.
Також, після звернення до суду позивач оскаржував процесуальні рішення, пов`язані із ходом розгляду справи (оскарження ухвали про повернення позовної заяви через неусунення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху), що призвело до того, що провадження у справі було відкрито 19.04.2019. Крім того, позивач двічі не оплачував витрат на проведення експертизи, що також вплинуло на тривалість як розгляду справи, так і, очевидно, на якість товару, щодо якого проводилася судово-біологічна експертиза.
З урахуванням того, що предметом спору у цій справі є дії відповідача щодо вилучення товару позивача за протоколом про порушення митних правил, а також створення умов зберігання товару позивача на складі відповідача і як наслідок, - завдані збитки протиправністю таких дій, то оскільки суд дійшов висновку, що дії відповідача у межах заявлених вимог суд визнав правомірними, тому підстави для задоволення вимог про стягнення упущеної вигоди та моральної шкоди з відповідача на користь позивача є відсутні.
Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, та оцінюючи наявні в матеріалах справи письмові докази, висновок експерта, ураховуючи заяви по суті справи в сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 є необгрунтованим, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Судовий збір, відповідно до ст. 139 КАС України, покладається на позивача.
Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 295 КАС України, суд
Судові витрати покладаються на позивача.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із урахуванням п.п.15.5 п.15 Р.VII Перехідні положення КАС України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 13.06.2023.

Суддя Лунь З.І.