Справа № 757/23823/20-а
Суддя: Григоренко І. В.
Дата ухвалення: 2020-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2020 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Григоренко І.В.,

при секретарі судового засідання - Рябцовій Ю.О.,

за участю:

позивача: не з`явився,

представника відповідача-1: не з`явився,

відповідача-2: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу, Старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденка Богдана Михайловича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Державної екологічної інспекції Столичного округу (далі - відповідач-1, Держекоінспекція Столичного округу), Старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденка Богдана Михайловича (далі - відповідач-2, Старший державний інспектор Руденко Б.М.), в якому просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 01.06.2020 року № 000357, винесену Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденком Б.І., а справу про адміністративне правопорушення - закрити.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що 01.06.2020 року Старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденко Б.М., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення від 01.06.2020 року № 000172, виніс постанову про накладення адміністративного стягнення № 000357 на заступника директора ТОВ «УКРСТАРЧ» ОСОБА_1 , якою останнього визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та наклав на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн. Так, 01.06.2020 року посадовими особами Держекоінспекція Столичного округу було здійснено виїзд на позапланову перевірку ТОВ «УКРСТАРЧ» з приводу дотримання вимог природоохоронного законодавства тривалістю 10 робочих днів з 27.05.2020 року по 10.06.2020 року включно, на підставі направлення на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 27.05.2020 року № 3/7/000404. Проте позивачем, на підставі положень ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», було прийнято рішення про відмову у проведенні позапланової перевірки дотримання вимог правоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ», про що було складено акт № 18 від 01.06.2020 року. Пояснення з причинами відмови у допуску до перевірки були викладені позивачем у письмовій формі та додані до акту № 18 про відмову у проведенні позапланової перевірки від 01.06.2020 року. Незважаючи на це, 01.06.2020 року 01.06.2020 року Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденком Б.М. було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення № 000357 про притягнення до адміністративної відповідальності заступника директора ТОВ «УКРСТАРЧ» ОСОБА_1 . Позивач вважає постанову про накладення адміністративного стягнення необґрунтованою та такою, що підлягає скасуванню, оскільки у порушення вимог ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», посадові особи Держекоінспекції Столичного округу перед початком здійснення позапланового заходу не пред`явили копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю). Крім того, у порушення вимог абз. 5 ч. 1 ст. 6, ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», посадовими особами Держекоінспекції Столичного округу у якості підстав проведення перевірки було надано звернення фізичної особи ОСОБА_2 від 06.05.2020 року, проте вказане звернення не містить відомостей про порушення, що спричинило правам, життю чи здоров`ю заявника, навколишньому природньому середовищу чи безпеці держави. Також, всупереч вимог абз. 10 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», у направленні на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 27.05.2020 року № 3/7/000404 не вказано конкретне коло питань, що підлягають з`ясуванню під час проведення перевірки.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.06.2020 року справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.06.2020 року прийнято до провадження та в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін відкрито провадження в справі адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу, Старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденка Богдана Михайловича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та судове засіданні для розгляду справи по суті призначено на 11.08.2020 року.

11.08.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.08.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, згідно п. 1 ч. 2 ст. 205 КАС України, розгляд справи було відкладено до 17.09.2020 року.

17.09.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про здійснення розгляду справи без фіксування технічними засобами.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17.09.2020 року у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення їм повідомлення про дату, час та місце судового засідання, згідно п. 1 ч. 2 ст. 205 КАС України, розгляд справи було відкладено до 09.11.2020 року.

09.11.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла заява про розгляд справи його відсутності.

Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.11.2020 року у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідачів, згідно п. 2 ч. 2 ст. 205 КАС України, розгляд справи було відкладено до 10.12.2020 року.

20.11.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній проти позову заперечував, зазначивши, що представникам ТОВ «УКРСТАРЧ» надавалася копія погодження центрального органу виконавчої влади - Державної екологічної інспекції України від 19.05.2020 року № 2.10/284ПГ. Крім того, оскаржувана постанова від 01.06.2020 року № 000357 відповідає вимогам ст. 283 КУпАП.

23.11.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій останній просив позов задовольнити, оскільки наданий представником відповідача-1 відзив на позовну заяву не спростовує наведеним позивачем факти порушення встановленого порядку проведення заходів державного нагляду (контролю), визначеного Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», а зводиться до цитування окремих положень законодавства, без належного обґрунтування правомірності дій контролюючого органу.

В судове засідання 20.12.2020 року учасники справи не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Оскільки учасники справи були належним чином повідомлені про розгляд справи, в судове засідання не з`явилися, а позивач у заяві від 09.11.2020 року просив розглядати справу за його відсутності, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників справи.

Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, враховуючи наступне.

Судом встановлено, що на підставі наказу директора Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ «УКРСТАРЧ») Салиги В.В. від 31.03.2020 року № 44-к «Про прийняття ОСОБА_1 », останнього прийнято на посаду заступника директора ТОВ «УКРСТАРЧ» з 01.04.2020 року (а. с. 7).

06.05.2020 року ОСОБА_2 звернувся до начальника Держекоінспекції Столичного округу зі зверненням, в якому повідомив про здійснення ТОВ «УКРСТАРЧ» незаконного видобутку глини з кар`єру на території колишнього відстійника цукрового заводу у м. Яготин Київської області та просив провести перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства та вказаних ним фактів незаконного видобування корисних копалин регіонального значення (а. с. 9).

На підставі наказу № 423-П від 27.05.2020 року, Держекоінспекцією Столичного округу було видано направлення № 3/7/000404 від 27.05.2020 року на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ» тривалістю 10 робочих днів з 27.05.2020 року по 10.06.2020 року включно (а. с. 10 - 11).

Підставами для здійснення заходу державного нагляду (контролю) є: ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», положення про Держекоінспекцію Столичного округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 року № 137; звернення громадянина ОСОБА_2 від 06.05.2020 року та погодження Державної екологічної інспекції України від 19.05.2020 року № 2.10/284ПГ.

01.06.2020 року Держекоінспекцією Столичного округу та заступником директора ТОВ «УКРСТАРЧ» Пилипчуком Я.В. складено акт № 18 про відмову у проведенні позапланової перевірки на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ» тривалістю 10 робочих днів з 27.05.2020 року по 10.06.2020 року включно (а. с. 12 - 13).

Відмова мотивована тим, що, у порушення вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», документ, який вказаний у якості підстави для проведення перевірки (звернення громадянина ОСОБА_2 від 06.05.2020 року) не містить відомостей про порушення, що спричинило правам, життю чи здоров`ю заявника, навколишньому природньому середовищу чи безпеці держави; у направленні на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 27.05.2020 року № 3/7/000404 не вказано конкретне коло питань, що підлягають з`ясуванню під час проведення перевірки, що суперечить вимогам абз. 10 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності»; направлення на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 27.05.2020 року № 3/7/000404 не відповідає вимогам ч. 2 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності», оскільки підписане керівником із зазначенням лише прізвища та ім`я (а. с. 14 - 15).

01.06.2020 року Держекоінспекцією Столичного округу було складено протокол про адміністративне правопорушення № 000172, в якому зафіксовано, що заступник директора ТОВ «УКРСТАРЧ» ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КпАП, а саме: 01.06.2020 року допустив невиконання законних повноважень, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища шляхом недопущення до проведення позапланової перевірки на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ» (а. с. 16 - 17).

Постановою про накладення адміністративного стягнення № 000357 від 01.06.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КпАП України, ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765,00 грн. (а. с. 18 - 19).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 та ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877).

Відповідно до ст. 1 Закону № 877 (у редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону № 877, виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа. Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Підстави для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) зазначені в ч. 1 ст. 6 Закону № 877, згідно із якою такими підставами є:

- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу (дію другого речення абзацу п`ятого частини першої статті 6 призупинено на час дії мораторію на здійснення заходів державного нагляду (контролю) суб`єктів господарювання згідно із Законом України від 03.11.2016 р. № 1728-VIII, який діє до 31.12.2018 р. включно, враховуючи зміни, внесені Законом України від 07.12.2017 р. № 2246-VIII). У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Аналіз наведених норм закону дає підстави для висновку, що однією з підстав для проведення позапланових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Отже, суд відхиляє доводи позивача з приводу того, що звернення фізичної особи ОСОБА_2 від 06.05.2020 року до начальника Держекоінспекції Столичного округу з проханням провести перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ», не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки це не суперечить положенням ч. 1 ст. 6 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Щодо твердження позивача про ненадання йому погодження центрального органу виконавчої влади - Державної екологічної інспекції України від 19.05.2020 року № 2.10/284ПГ, суд зазначає наступне.

Частинами 1-5 ст. 7 Закону № 877 встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення). Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону № 877, суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

З наявної в матеріалах справи копії направлення № 3/7/000404 від 27.05.2020 року на проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ» вбачається, що воно відповідає вимогам ст. 7 Закону № 877, оскільки підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю) вказано, у тому числі, погодження Державної екологічної інспекції України від 19.05.2020 року № 2.10/284ПГ.

За вказаних обставин суд вважає, що відповідачами були належним чином виконані приписи ст. 7 Закону № 877.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що у позивача були відсутні правові підстави для недопуску перевіряючих до проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ».

Відповідно до ст. 188-5 КУпАП, невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорони природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 1 ст. 242-1 КУпАП, встановлено, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядає справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 47 - 50, 52 - 53-1, 53-3 - 54, 59 - 77-1, статтею 78 (крім порушень санітарних норм), статтями 78-1, 79, 79-2, статтями 80-83 (крім порушень санітарних норм), частинами першою і третьою статті 85, статтями 86-1, 87, статтею 89 (щодо диких тварин), статтею 90-1 (крім порушень санітарних норм), статтями 91-1 - 91-4, статтею 95 (крім порушень санітарних норм та норм ядерної безпеки), статтею 153, статтею 167 (щодо реалізації нафтопродуктів, екологічні показники яких не відповідають вимогам стандартів, норм та правил) і статтею 188-5 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як визначено у ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 283 КпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова виконавчого органу сільської, селищної, міської ради по справі про адміністративне правопорушення приймається у формі рішення. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Згідно ч. 3 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як визначено у ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ст. 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

У порушення наведених норм позивач не довів наявність правових підстав для недопуску перевіряючих до проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «УКРСТАРЧ» та наявність порушень при винесенні відповідачем-2 постанови про накладення адміністративного стягнення від 01.06.2020 року № 000357.

За таких обставин, адміністративний позов ОСОБА_1 є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Як визначено у ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в позові відмовлено, а учасниками справи не надано доказів на підтвердження понесення судових витрат, то судові витрати, які підлягають розподілу між сторонами, відсутні.

Враховуючи викладене, керуючись 188-5, 242-1, 251, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 2, 5-11, 19, 73-77, 79, 90, 159, 165, 241-246, 262, 268-272, 286, п.п. 15.5 п. 15 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Постанову про накладення адміністративного стягнення від 01.06.2020 року № 000357, винесену Старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденком Богданом Михайловичем, залишити без змін, а позовну заяву ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Столичного округу, Старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Столичного округу Руденка Богдана Михайловича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - без задоволення.

Апеляційні скарги на судове рішення можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення учасниками справи до Шостого апеляційного адміністративного суду через Печерський районний суд м. Києва, а з початку функціонування Єдиної інформаційно-телекомунікаційної системи безпосередньо до апеляційного суду, матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності Кодексом адміністративного судочинства України в редакції від 15.12.2017 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складений та підписаний 10.12.2020 року.

Суддя І.В. Григоренко