Справа № 810/2899/16
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 червня 2023 року Київ № 810/2899/16

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» (правонаступник Товариства з обмеженою відповідальністю «Ольшаницький елеватор») до Богуславського відділення Білоцерківської об`єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (правонаступником якого є Головне управління ДПС у Київській області) про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ольшаницький елеватор», правонаступником якого є Товариство з обмеженою відповідальністю «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» (далі позивач, Товариство) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Богуславського відділення Білоцерківської об`єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі Богуславське відділення), в якому просило зобов`язати відповідача включити до системи електронного адміністрування податку на додану вартість суму податку у розмірі 13 989 910 грн., збільшивши відповідно суму, на яку позивач має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Київський окружний адміністративний суд від 03.10.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 01.12.2016 позов був задоволений, зобов`язано відповідача збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку Товариство має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 13 989910 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17.01.2023 скасовані зазначені рішення суду першої та апеляційної інстанцій, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Верховний Суд, направляючи справу на новий розгляд звернув увагу, що суди, приймаючи рішення про задоволення позовних вимог не дослідили правовий статус відповідача, не встановили та не надали оцінку діям саме відповідача у цій справі -Богуславського відділення Білоцерківської об`єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області; судами не з`ясовано, на який саме податковий орган покладено обов`язок щодо врахування або неврахування при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 13 989 910 грн.

Справа надійшла до Київського окружного адміністративного суду та після відповідної її реєстрації в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України, автоматизованою системою документообігу суду 07.02.2023 для розгляду справи визначено суддю Шевченко А.В.

Ухвалою від 13.02.2023 суддя Шевченко А.В. прийняла справу до свого провадження, призначивши її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Зазначеною ухвалою суд замінив Богуславське відділення Білоцерківської об`єднаної Державної податкової інспекції Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на процесуального правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області (далі відповідач 1, ГУ ДПС у Київській області), а також залучив до участі у справі в якості співвідповідача Державну податкову службу України (далі відповідач 2, ДПС України).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що податковим органом протиправно не відображено в системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму від`ємного значення з податку на додану вартість в розмірі 13 989 910 грн. на виконання вимог Закону України «Про внесення змін в Податковий кодекс України про удосконалення адміністрування податку на додану вартість» від 16.07.2015 № 643-VІІІ, що призводить до необхідності позивача зайво сплачувати податок на додану вартість.

Представники відповідачів подали суду письмові відзиви, в яких зазначили, що вимоги позивача є законодавчо необґрунтованими та доказово не підтвердженими, прямо та очевидно спростованими положеннями статті 200-1 Податкового кодексу України.

Представником ГУ ДПС у Київській області подано клопотання про закриття провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України, обґрунтоване тим, що станом на 10.05.2023 ТОВ «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» перебуває у стані 12 припинено за власним бажанням; дата анулювання реєстрації платника податку на додану вартість 30.11.2021; рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість підприємства закрито 10.01.2022, як і закриті банківські рахунки.

Ухвалою суду від 13.06.2023 відмовлено у задоволенні вказаного клопотання.

Від представника позивача надійшла відповідь на відзив. Окрім підтримання заявлених позовних вимог про зобов`язання податкового органу включити до системи електронного адміністрування податку на додану вартість суму податку у розмірі 13989910 грн., позивач також збільшив позовні вимоги і просив визнати протиправною бездіяльність ДПС України та Головного управління ДПС у Київській області, що полягає у незабезпечення збільшення у системі електронного адміністрування ПДВ значення суми податку на додану вартість, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН на 13989910 грн.

Ухвалою суду від 13.06.2023 заява про збільшення позовних вимог повернута позивачу.

Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

У податковій декларації за червень 2015 року Товариство задекларувало у рядку 24 «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду» податковий кредит у сумі 13 989 910 грн., який був сформований з жовтня 2014 року згідно з первинними документами позивача.

Товариство зверталось до Богуславського відділення з листом від 05.10.2015 № 165, в якому просило протягом наступних 10 днів зарахувати від`ємне значення з податку на додану вартість, яке визначено в рядку 24 «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду» в поданій декларації за червень 2015 року до рядку 9 «Сума від`ємного значення, на яку збільшується показник «Накл» Витягу з системи електронного адміністрування ПДВ».

Богуславське відділення листом від 18.11.2015 № 777/10/15-03 повідомило позивача про підтвердження від`ємного значення в податковій декларації за червень 2015 року та склало інформаційну довідку по платнику від 28.08.2015 № 165, якою підтверджено суми від`ємного значення, задекларовані в р.24 та/або р.31 декларації з податку на додану вартість за червень 2015 року, однак відповідна сума так і не була внесена до системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Ураховуючи наведене, Товариство звернулось до ГУ ДФС України в Київські області з вимогою протягом наступних 10 днів зарахувати сформоване значення з податку на додану вартість, яке визначено в рядку 24 «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду» в поданій декларації за червень 2015 року до рядку 9 «Сума від`ємного значення, на яку збільшується показник «Накл» Витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

ГУ ДФС України в Київські області листом від 11.12.2015 № 3247/10/10-36-15-01-19 повідомило позивача, що збільшення суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму від`ємного значення, що зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється автоматично.

У зв`язку з тим, що автоматичного зарахування відповідної суми не відбулось, Товариство у червні 2016 року подало скаргу до ДФС України № 95, в якій просило включити до системи електронного адміністрування податку на додану вартість податковий кредит в сумі 13989910 грн., який сформований станом на 01.07.2015 із урахуванням результатів попередніх періодів

ГУ ДФС України в Київські області у зв`язку з дорученням ДФС України листом від 11.07.2016 № 1578/10/10-36-12 відмовило Товариству у включенні до системи електронного адміністрування податку на додану вартість податкового кредиту, оскільки збільшення суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму від`ємного значення, що зараховуються до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється автоматично.

Не погоджуючись із такою позицією податкового органу, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, виходячи з висновків Верховного Суду, застосовуючи положення норм законодавства, які діяли на момент їх виникнення, суд виходив із такого.

Відповідно до частини другої статті 6, частини другої статті 19 Конституції України, органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 92 Конституції України визначено, що виключно законами України встановлюються, зокрема, система оподаткування, податки і збори.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України), який, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Основні принципи функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість визначено статтею 200-1 розділу V ПК України, якою доповнено ПК України відповідно до Закону України від 28.12.2014 № 71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», що набрав чинність з 01.01.2015.

Положеннями пунктів 200-1.1, 200-1.2 статті 200-1 ПК України визначено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 «Деякі питання електронного адміністрування податку на додану вартість» затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - Порядок № 569), яким визначено механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Згідно з пунктом 1 Порядку № 569 система електронного адміністрування податку запроваджується поетапно: на перехідний період (до 01.07.2015 або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі.

Разом із тим, відповідно до пункту 35 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України період з 01.02.2015 до 01.07.2015 є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 569 рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

За приписами пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою: SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах SНаклВид SВідшкод SПеревищ, де: SНаклОтр загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SМитн загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України; SПопРах загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника; SНаклВид загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних; SВідшкод загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок; SПеревищ загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Разом із тим, 29.07.2015 набрав чинності Закон України від 16.07.2015 № 643-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», відповідно до якого всі складові формули, визначені приписами пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України, на третій робочий день після набрання чинності цим Законом дорівнюють нулю, крім значень її складових S НаклОтр, S НаклВид та S Митн, що були сформовані починаючи з 01 липня 2015 року (пункт 34 підрозділу 2 розділу XX ПК України). Під час обрахунку показників S НаклОтр та S НаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року, що підлягали наданню покупцям платникам податку. Для обрахунку показників S НаклОтр, S НаклВид та S Митн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи з 1 липня 2015 року. Під час обрахунку суми S Накл також використовуються показники, визначені пунктом 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу (абзаци 9, 10 пункту 200-1.3 ПК України).

Окрім того, Законом України від 16.07.2015 № 643-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» пункт 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу також викладений в іншій редакції. Так, підпунктами 2 та 4 цього пункту встановлено, що станом на третій робочий день після дати набрання чинності зазначеним Законом зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від`ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене згідно з пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових SНаклОтр, SНаклВид та SМитн, що були сформовані починаючи з 1 липня 2015 року.

Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом до 31 липня 2015 року для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, на суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року).

Суми такого від`ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку

Згідно з пунктом 9-2 Порядку № 569 після закінчення перехідного періоду, зазначеного у пункті 1 цього Порядку: 1) ДФС автоматично збільшує розмір суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначеної відповідно до пункту 9 цього Порядку, на суму середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців / чотири квартали, та на запит платника податку інформує його про суму збільшення шляхом надсилання електронного повідомлення. Сума такого збільшення щокварталу підлягає автоматичному перерахунку ДФС шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком з урахуванням середньомісячного розміру сум податку, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених за останні 12 звітних (податкових) місяців/чотири квартали, станом на дату перерахунку. На запит платника податку ДФС інформує його про результати такого перерахунку шляхом надсилання електронного повідомлення; 2) сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, визначена відповідно до пункту 9 цього Порядку, автоматично збільшується на суми помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з податку. На суму такого збільшення:зменшується сума, задекларована до сплати до бюджету в звітному (податковому) періоді, або збільшується сума від`ємного значення, задекларована в звітному (податковому) періоді; помилково та/або надміру сплачені грошові зобов`язання з податку вважаються погашеними.

За змістом приписів пункту 10 Порядку № 569 ДФС: 1) обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі; 2) оприлюднює на офіційному веб-сайті алгоритми обрахунку показників формули обчислення зазначеної суми та джерела їх формування.

Державна фіскальна служба України 30.07.2015 повідомила про план заходів щодо забезпечення реалізації норм Закону України № 643-VIII з удосконалення системи електронного адміністрування ПДВ, в розділі III якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), для зареєстрованих платників податку, зокрема:

з 00 годин 00 хвилин 3 серпня 2015 року (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643-VIII) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА`Накл), сформовану відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 та пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, та значення усіх її складових, визначених ПК України, крім показників «СУМА`НаклОтр, «СУМА`Митн та «СУМА» НаклВид, що були сформовані, починаючи з 1 липня 2015 року;

протягом 3 серпня 2015 року (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643-VIII) сума «СУМА`Накл зареєстрованим платникам податку збільшиться на: суму середньомісячного розміру сум ПДВ, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених або розстрочених за останні 12 звітних місяців/4 квартали («СУМА» овердрафт); суму помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з ПДВ станом на 01.07.2015 («СУМА`Перепл); суму від`ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року; суму залишків коштів на електронних рахунках платників у системі електронного адміністрування ПДВ станом на початок робочого дня 3 серпня 2015 року за вирахуванням сум, заявлених платником у складі податкової звітності з податку за звітний (податковий) період за червень 2015 року до перерахування з електронного рахунку до бюджету в рахунок сплати податкових зобов`язань з податку та/або на поточний рахунок платника відповідно до пункту 200-1.6 статті 200-1 цього Кодексу, також така сума зменшується на суму податкових зобов`язань, задекларованих платником за звітний (податковий) період за червень 2015 року/II квартал 2015 року; на кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом № 643-VIII сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА`Накл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України.

Планом заходів окремо зазначено, що у зв`язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим: починаючи з 04.08.2015 реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 1 липня 2015 року, здійснюватиметься без обмеження сумою «СУМА`Накл.; до 20 серпня 2015 року платникам податку, що застосовують звітний податковий період квартал, сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН («СУМА`Накл), буде збільшена на суму від`ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за II квартал 2015 року.

Таким чином, протягом 03 серпня 2015 року Державною фіскальною службою України мали бути відновлені права, у тому числі й позивача, на достовірне відображення в системі електронного адміністрування ПДВ відомостей щодо сум податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка відображається в рядку 2 Витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

При цьому, за змістом підпункту 4 пункту 34 підрозділу 2 розділу XX ПК України, визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у системі електронного адміністрування податку на суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з податку на додану вартість платника податку.

У свою чергу, згідно з положенням пункту 8 розділу 1 Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.09.2014 № 966, до податкової звітності з податку на додану вартість належать: податкова декларація з податку на додану вартість з додатками; уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками; розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.

Судом встановлено, що позивач сформував показник «сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» у розмірі 13989910 грн. за червень 2015 року (рядок 24 податкової декларації). Відповідачі обставини одержання декларації з ПДВ за червень 2015 року не заперечують. Окрім того, відповідачем 1 підтверджено від`ємне значення позивача, визначене ним у податковій декларації за червень 2015 року.

Таким чином, виходячи зі змісту наведених норм ПК України, Порядку № 569 і Порядку № 966, сформовані позивачем у податковій декларації ПДВ за червень 2015 року показники мали бути враховані податковим органом при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, а саме на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 13989910 грн.

При цьому суд зазначає, що наведені обставини та висновки встановлювалися судами першої та апеляційної інстанцій при первинному розгляді даної справи і не ставилися під сумнів Верховним Судом при направлені справи на новий розгляд, тож не підлягають додатковому обґрунтуванню та доказуванню.

Разом із тим, станом на дату прийняття цього рішення, відповідачі не подали суду належні та допустимі докази автоматичного збільшення у СЕА ПДВ суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, - на 13989910 грн.

Водночас, виходячи з наведених положень ПК України та Порядку № 569, судом встановлено, що вирішення питання щодо врахування при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 13989910 грн. належало саме до повноважень Державної фіскальної служби України, а не її територіальних органів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 № 1200 «Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України», утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу.

Пунктом 2 зазначеної постанови установлено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

На підставі наведеного в сукупності, суд доходить висновку, що задоволення позову забезпечить ефективний захист порушених прав та охоронюваних законом інтересів позивача, зокрема право володіти, користуватися та розпоряджатися сумою від`ємного значення з податку на додану вартість, яка, у свою чергу, є підтвердженою відповідачами.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

За приписами частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що відповідачами не надані належні та допустимі докази на спростування заявленого позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з платіжним дорученням від 29.08.2016 позивачем сплачений судовий збір в сумі 1378, 00 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Виходячи з наведеним та керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» задовольнити повністю.

Зобов`язати Державну податкову службу України включити до системи електронного адміністрування податку на додану вартість суму податку у розмірі 13989910 грн., збільшивши відповідно суму, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Медвинське Хлібоприймальне підприємство» (; місцезнаходження: 09751, Київська область, Білоцерківський район, село Медвин, вул. Василенка Олександра, буд. 125) сплачену суму судового збору в розмірі 1378, 00 грн. (одна тисяча триста сімдесят вісім гривень 0 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (; місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, буд. 8).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.