Справа № 380/14751/22
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 червня 2023 року

10 год. 48 хв. м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П., за участю секретаря судового засідання Роздіна Ю. Н., прокурора Шимін Н. М., представника позивача Хандина О. В., відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача Квака В. М. розглянув у підготовчому судовому засіданні заяву представника відповідача про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради про зобов`язання вчинити дії -

УСТАНОВИЛА:

Керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , у якому просить зобов`язати відповідача відновити пам`ятку архітектури місцевого значення нежитлове приміщення у підвалі під індексами 9-1, 9-2 загальною площею 37,7 кв. м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, до належного стану шляхом відновлення вікна на місці самочинно встановлених дверей.

В обґрунтування позову зазначено те, що відповідно до охоронного договору відповідача зобов`язано використовувати існуючий вхід в приміщення, які є у власності без влаштування додаткового входу з фасаду. Будь - які роботи на фасадах виконувати згідно паспорта опорядження фасаду та проектної документації. Вказав, що адміністративна комісія при виконавчому комітеті Львівської міської ради винесла постанову № 422 у справі про адміністративне правопорушення на ОСОБА_1 . Встановлено проведення робіт із влаштування дверного прорізу на місці віконного з влаштування приямку у пам`ятці культурної спадщини (вул. Івана Франка, 66 нежитлові приміщення) без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини, що є порушенням вимог законодавства про охорону культурної спадщини. Вказав, що Управлінням охорони історичного середовища Львівської міської ради не видавались розпорядження, приписи, щодо об`єкта культурної спадщини за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 37,7 кв. м. А тому, Управління неналежно виконувало свої повноваження щодо захисту об`єкта культурної спадщини, що є пам`яткою місцевого значення. Також зазначив, що згідно з інформацією № 0004-вих-884 від 24.05.2022 Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради не погоджувало та не надавало висновків щодо проведення будь-яких ремонтно-реставраційних робіт у нежитловому приміщенні підвалу за адресою: АДРЕСА_1 . Роботи проводились за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів і передбачених законодавством дозволів. Таким чином, на думку позивача, ОСОБА_1 внаслідок проведення робіт із влаштування дверного прорізу на місці віконного з влаштування приямку у пам`ятці культурної спадщини (вул. Івана Франка, 66 нежитлові приміщення) за відсутності затверджених або погоджених з відповідним органом охорони культурної спадщини програм та проектів і передбачених законодавством дозволів порушуються норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Закону України «Про охорону культурної спадщини». Відтак позивач звернувся до суду із цим позовом.

Ухвалою суду від 08.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 02.12.2022 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи № 380/14751/22 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 24.03.2023 вирішено перейти із спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін до розгляду адміністративної справи № 380/14751/22 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін і призначено судове засідання у справі.

На адресу суду від представника відповідача надійшла заява про залишення позову без розгляду (вх. № 35580 від 17.05.2023). Вказана заява обґрунтована тим, що прокурор володів інформацією про допущені порушення відповідачем на підставі листа № 004-вих-884 від 24.05.2022, а з позовом звернувся 20.10.2022, тобто через 5 місяців як дізнався про порушення. Зазначив, що за спірних правовідносин строк звернення до суду обчислюється за правилами ч. 2 ст. 122 КАС України, тобто для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень. Відтак просить позов Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова до ОСОБА_1 про зобов`язання відновити пам`ятку архітектури у справі № 380/14751/22 залишити без розгляду.

Від заступника керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова надійшло заперечення на заяву відповідача (вх. № 39454 від 29.05.2023) у якій вказав, що положення ст. 122 КАС України містить 2 окремі, відмінні за своєю суттю положення щодо встановленого строку за звернення до суду особи та суб`єкта владних повноважень. Звернув увагу на висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, відповідно до яких прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Зазначив, що Галицькою окружною прокуратурою 10.05.2022, 21.06.2022, 13.07.2022 скеровано відповідні запити в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» до Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради, 10.05.2022, 13.07.2022 запити до управління комунальної власності Львівської міської ради, 17.05.2022 до ДІАМ. Лише після надходження на вказані запити відповідей 09.08.2022 з Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради, 19.07.2022 з Управління комунальної власності Львівської міської ради на виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», у Галицької окружної прокуратури міста Львова були встановлені реальні підстави для звернення з даним позовом до суду на захист інтересів держави у спірних правовідносинах, у порядку, визначеному ч. 5 ст. 53 КАС України, ст. Закону України «Про прокуратуру», у зв`язку з нездійсненням захисту такими.

Крім того зазначив, що допущене відповідачем порушення є триваючим, пам`ятка архітектури місцевого значення не відновлена, тобто порушення інтересів держави триває, та не припинили підстави для звернення до суду із цим позовом. Відтак вважає, що процесуальні строки звернення до суду з цим позовом дотримано.

У судовому засіданні відповідач і його представник подану заяву про залишення позову без розгляду підтримали, просили її задовольнити.

Прокурор і представник позивача проти заяви про залишення позову без розгляду заперечили. Просили у її задоволенні відмовити.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (ч. 2 ст. 122 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова звернувся до суду в інтересах держави в особі Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради.

Частиною 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», серед іншого, встановлено, що у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

З огляду на викладене, суд зазначає, що у цьому випадку застосуванню підлягає ч. 2 ст. 122 КАС України, згідно з якою, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

До того ж, керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова звернувся до суду з позовом про зобов`язання відповідача відновити пам`ятку архітектури місцевого значення нежитлове приміщення у підвалі під індексами 9-1, 9-2 загальною площею 37,7 кв. м. за адресою: м. Львів вул. Івана Франка 66, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, до належного стану шляхом відновлення вікна на місці самочинно встановлених дверей.

Як слідує з матеріалів справи, прокуратурою встановлено, що Управлінням охорони історичного середовища Львівської міської ради не видавались розпорядження, приписи, щодо об`єкта культурної спадщини за адресою: м. Львів, вул. І.Франка, 66, загальною площею 37,7 кв м.

Згідно з інформацією № 0004-вих-884 від 24.05.2022 Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради, яка отримана прокуратурою 25.05.2022, Управління не погоджувало та не надавало висновків щодо проведення будь-яких ремонтно-реставраційних робіт у нежитловому приміщенні підвалу за адресою: м. Львів, вул. Івана Франка, 66.

Тобто, прокуратурі стало відомо про бездіяльність позивача щодо усунення порушення, яке є предметом цього позову саме 25.05.2022.

Із цим позовом Керівник Галицької окружної прокуратури міста Львова звернувся до суду 11.10.2022, що підтверджується конвертом рекомендованого поштового відправлення за ШКІ № 446, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

Доводи заступника керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова про те, що прокуратурою 10.05.2022, 21.06.2022, 13.07.2022 скеровано відповідні запити в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» до Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради, 10.05.2022, 13.07.2022 запити до управління комунальної власності Львівської міської ради, 17.05.2022 до ДІАМ та лише після надходження на вказані запити були встановлені реальні підстави для звернення з даним позовом до суду на захист інтересів держави у спірних правовідносинах суд оцінює критично з огляду на таке.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 по справі № 826/13768/16 дійшла висновку, що за своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

При цьому, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що обставини виявлення прокурором під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні відповідних порушень інтересів держави, які підлягають захисту в суді, поза межами строку звернення до суду повинні враховуватися судами як поважні причини пропуску строку звернення до адміністративного суду, якщо прокурор звернувся до суду протягом шести місяців з дня виявлення таких порушень.

Проте направлення прокурором листів до відповідних державних органів щодо здійснення заходів захисту інтересів держави не зупиняє та не перериває перебігу встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

З огляду на наведене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до суду з позовною заявою є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Це дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо належного виконання своїх функцій. Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Суд звертає увагу позивача на правові висновки щодо порядку обрахунку строків звернення органів прокуратури в інтересах держави, сформовані у постанові Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 420/11012/21, зокрема, що тримісячний строк звернення до суду має обраховуватися з моменту виявлення прокурором відповідних порушень інтересів держави.

На переконання суду, факт ознайомлення прокурора з відомостями щодо змісту оскаржуваного у даній справі рішення не є безумовною підставою для звернення суб`єкта владних повноважень до суду з позовом або днем коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про порушення прав, свобод чи інтересів.

Доказів щодо наявності обставин, які б об`єктивно унеможливили звернення керівника Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави протягом визначеного законом строку, зокрема, доказів неможливості звернення із відповідними запитами до державних органів з метою перевірки факту звернення відповідних органів до суду щодо зобов`язання відповідача відновити пам`ятку архітектури місцевого значення нежитлове приміщення у підвалі під індексами 9-1, 9-2 загальною площею 37,7 кв. м. за адресою: м. Львів вул. Івана Франка 66, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, до належного стану шляхом відновлення вікна на місці самочинно встановлених дверей та подання позову в межах строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України, матеріали позовної заяви не містять.

Доводи позивача про те, що відповідачем вчиняється триваюче правопорушення, не змінює факту, коли прокурору стало відомо про факт вчинення відповідного правопорушення.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку для подачі цієї позовної заяви до суду подано не було.

Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.

Чинне законодавство України, встановленими строками, обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлено досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17рп/2011 визнано, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційний прав на судовий захист і доступ до правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, прокурор має надати до суду докази звернення до суду в межах строків, установлених ст. 122 КАС України, або подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з доказами на підтвердження поважності причин його пропуску.

Суд наголошує, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 13-15 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, з встановленням прокурору строку для усунення вказаних недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказанням поважних підстав для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 241-246, 248, 256, 295-297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Керівника Галицької окружної прокуратури міста Львова в інтересах держави в особі Управління охорони історичного середовища Львівської міської ради до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Управління комунальної власності Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради про зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду заяви про поновлення строків звернення до суду з доказами поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали і не усунення недоліків у вказаний строк позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 15 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 12.06.2023.

Суддя Р.П. Качур