Справа № 260/1572/23
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2023-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

31 травня 2023 року м. Ужгород№ 260/1572/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання Костелей І.Ф.,

за участю:

представника позивача Дьордь В.І.

представників відповідача Пензов С.В., Струк Т.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛКТЕКС» (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Олександра Фединця, буд. 35, ) до Закарпатської митниці (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 20, ) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості та карток відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 31 травня 2023 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 12 червня 2023 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ЛКТЕКС» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці, в якій просить:

1) Визнати протиправними та скасувати наступні рішення про коригування митної вартості товарів: №UA305000/2023/000003/1 від 25.01.2023 року; №UA305000/2023/000004/1 від 27.01.2023 року; №UA305000/2023/000005/1 від 31.01.2023 року; №UA305000/2023/000006/1 від 03.02.2023 року; №UA305000/2023/000008/1 від 09.02.2023 року; №UA305000/2023/000011/1 від 11.02.2023 року; №UA305000/2023/000013/1 від 15.02.2023 року; №UA305000/2023/000015/1 від 17.02.2023 року; №UA305000/2023/000019/1 від 22.02.2023 року; №UA305000/2023/000023/1 від 08.03.2023 року;

2) Визнати протиправними та скасувати наступні картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №UA305130/2023/000018 від 25.01.2023 року; №UA305130/2023/000023 від 27.01.2023 року; №UA305130/2023/000028 від 31.01.2023 року;

№UA305130/2023/000032 від 03.02.2023 року; №UA305130/2023/000049 від 09.02.2023 року;

№UA305130/2023/000058 від 12.02.2023 року; №UA305130/2023/000062 від 15.02.2023 року;

№UA305130/2023/000064 від 17.02.2023 року; №UA305130/2023/000076 від 22.02.2023 року;

№UA305130/2023/000088 від 08.03.2023 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у період з 23 січня 2023 року по 08 березня 2023 року позивачем здійснено 10 партій поставок товару, які товариство отримало від іноземного контрагента LLC.WESTTEXT-2022 (Угорщина). Відповідачем винесено 10 рішень про коригування митної вартості товарів. З оскаржених рішень про коригування митної вартості товарів вбачається, що підставами відмови є: відсутність інформації про умови поставки відповідно до правил Інкотермс-2020 у рахунку-фактурі; необхідність додаткового підтвердження вартості перевезення вантажу; фактурна вартість всіх товарів (одяг, взуття, текстиль), які постачаються однакова; сумнів відповідача у достовірності укладення контракту між позивачем та LLC.WESTTEXT-2022 (Угорщина); відсутність уточнення у контракті торгових знаків продавця; наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості оформлень подібних товарів на ідентичних комерційних умовах від ідентичного відправника. Такі рішення про коригування митної вартості позивач вважає протиправними, оскільки 04.01.2023 року між позивачем та угорською компанією LLC.WESTTEXT-2022 було укладено контракт № 1-23. Інформація про умови, терміни та поставки за контрактом викладені у розділі 4 цього контракту, п. 4.1 якого передбачає, що товар поставляється на умовах FCA (Тиссабездед, Угорщина) відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів ІНКОТЕРМС-2020. На переконання позивача, твердження відповідача про те, що пункт поставки згідно умов FCA (ІНКОТЕРМС-2020) повинен бути вказаний у рахунку-фактурі є хибним, оскільки рахунок-фактура є розрахунково-платіжним документом , що передбачає виставлення певних сум до оплати за поставлений (відвантажений) товар, а факт відправлення (відвантаження) такого товару підтверджується міжнародною автомобільною накладною (CMR), яка у свою чергу, є первинним документом. Також позивач зазначає, що факт того, що рівень задекларованої митної вартості значно нижчий за рівень митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, сам собою не може бути підставою витребування додаткових документів, та цей факт є лише підставою для поглибленої перевірки повноти та достовірності документів. Позивач вказує, що відтермінування платежу, загальна сума контракту та використання торгових знаків продавця жодним чином не впливають на визначення вартості товару. Для підтвердження митної вартості товару одночасно з митними деклараціями позивачем подано документи, відповідно до переліку, визначеного у статті 53 Митного кодексу України. Надані документи підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протирічь та розбіжностей, відтак дозволяють провести обчислення митної вартості.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що за результатами перевірки наданих позивачем до митного оформлення документів встановлено, що товари переміщуються в межах посередницького контракту № 1-23 від 04.01.2023 року з фірмою LLC.WESTTEXT-2022 на умовах поставки FCA Tiszabezded, країною відправлення є Угорщина. При цьому, в Контракті, додатку до контракту № 1 від 04. 01. 2023 року, специфікації № WT 2023/00005 від 23.01.23 року, сертифікаті якості б/н від 04.01.2023 року та сертифікаті про дезінфекцію б/н від 04.01.2023 року в офіційних реквізитах фірми-продавця вказано «WESTTEX-2022», що не відповідає офіційному логотипу підприємства на відтиску його штампу (або ж навпаки, відтиск штампу не відповідає реквізитам підприємства, наведеним в офіційних документах) - «WESTTEXТ-2022». Відповідач зазначає, що загальна сума контракту становить 5 млн. євро, що вказує на вагомість такого контракту, однак з огляду на такі суттєві розбіжності в документах, вказаний факт викликає сумнів у достовірності даного контракту та інших документів. Пунктом 4.1 Контракту передбачено, що товар поставляється на умовах FCA Tiszabezded відповідно до правил Інкотермс. Посилання на те, що інші умови поставки або ж інше місце відправлення може бути вказано в рахунку-фактурі в контракті відсутнє. Водночас, у рахунку-фактурі в розділі «умови поставки (Terms delivery)» зазначено тільки «FCA згідно інкотермс (FCA according to isncoterms» без вказання пункту поставки, що суперечить вимогам правил Інкотермс в частині застосування умови поставки FCA, для якої зазначення пункту поставки є визначальним, оскільки саме так здійснюється перехід ризиків від продавця до покупця і від цього пункту укладається договір на перевезення товарів, та відповідно витрати покупця на перевезення товару. Відповідач зазначає, що вантаж заявлений таким, що був у використанні, імпортуються товари різних категорій (одяг, взуття, текстиль) при цьому фактурна вартість всіх товарів є однаковою (0,35 євро за кг.). Інформація, яка підтверджує стан товару зазначена в додатку до контракту, специфікації та інвойсі, однак на переконання відповідача вказані документи містять розбіжності, які викликають сумнів у своїй достовірності і не можуть бути прийняті як підтверджуючі документи в частині того чи стосуються вони оцінюваних товарів чи яких-небудь інших. При цьому, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями не надавались. Відтак, на переконання відповідача, надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, у тому числі ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за товар, у зв`язку з чим, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України митним органом було здійснено запит додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. Однак, жодних пояснень чи запитуваних додаткових документів декларантом надано не було, право на проведення консультації з митним органом відповідно до ч. 5 ст. 55 МК України декларант не використав, обґрунтовані сумніви митного органу у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості спростовано не було. У зв`язку з чим, митним органом відповідно до ч. 2ст. 54 МК України було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято оскаржені рішення про коригування митної вартості.

17 квітня 2023 року представник позивача надав суду заяву про збільшення позовних вимог, відповідно до якої просить: визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості: №UA305000/2023/000024/1 від 16.03.2023 року; №UA305000/2023/000025/1 від 20.03.2023 року; №UA305000/2023/000027/1 від 22.03.2023 року; №UA305000/2023/000028/1 від 24.03.2023 року; №UA305000/2023/000031/1 від 27.03.2023 року; №UA305000/2023/000033/1 від 31.03.2023 року; №UA305000/2023/000034/1 від 01.04.2023 року; №UA305000/2023/000035/1 від 05.04.2023 року та визнати протиправними та скасувати картки відмови відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: № UA305130/2023/000099 від 16.03.2023 року; № UA305130/2023/000104 від 20.03.2023 року; № UA305130/2023/000106 від 22.03.2023 року; № UA305130/2023/000109 від 24.03.2023 року; № UA305130/2023/000113 від 27.03.2023 року; № UA305130/2023/000119 від 31.03.2023 року; № UA305130/2023/000123 від 01.04.2023 року; № UA305130/2023/000128 від 05.04.2023 року.

Вищевказана заява прийнята судом до розгляду та подальший розгляд справи здійснюється з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог.

Позивач надав суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що відповідач не зважаючи на факт того, що йому було надано виправлені документи із правильною назвою іноземного контрагента позивача LLC WESTTEXT-2022, а не LLC WESTTEX-2022, не бере зазначені документи в частині цих розбіжностей до уваги. Також позивач зазначає, що при укладенні договору сторони керувались матеріальним право України та Угорщини, в той же час законодавство цих країн не забороняє здійснювати поставку з відтермінуванням платежу на 360 днів. Твердження відповідача про те, що пункт поставки згідно умов FCA (Інкотермс-2020) повинен бути вказаний у рахунку-фактурі є хибним, оскільки рахунок фактура є розрахунково-платіжним документом, що передбачає виставлення певних сум до оплати за поставлений (відвантажений) товар, а факт відправлення (відвантаження) такого товару підтверджується міжнародною автомобільною накладною (CMR), яка у свою чергу, є первинним документом. Стосовно наявності сумнівів «Платіжної інструкції» № 13 від 09.03.2023 року, у якій ніби не ідентифіковано за що саме здійснено оплату, зазначена інформація відповідачем у відзиві не відповідає дійсності, оскільки в платіжній інструкції чітко зазначено, що оплата здійснюється на підставі договору про міжнародні перевезення, і відповідач маючи доступ до митної бази має інформацію про те, що перевізник здійснював перевезення для позивача по оскаржених рішеннях.

Відповідач надав суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що жодні виправлені документи ані до поданої до митного оформлення митної декларації, ані до додаткових документів на запит митного органу не подавались. Відповідач зазначає, що у складі доданих до позовної заяви документів позивач надав копію документу «Платіжна інструкція № 13 від 09.03.2023 року» про переказ на рахунок ФОП ОСОБА_1 коштів у сумі 45000,00 грн. з призначенням платежу як оплата згідно договору № 2 від 16.01.2023 року. Однак, даний документ митному органу не надавався, хоча й містився в переліку запитуваних митним органом додаткових документів. На переконання відповідача, вказана у платіжному документі № 13 сума коштів не піддається ідентифікації з поставками оцінюваних товарів, оскільки умови договору на перевезення № 2 від 16.01.2023 року не містять інформації про перевезення виключно оцінюваних товарів і відмітка в платіжному документі «оплата згідно договору № 2 від 16.01.2023 року» може стосуватись яких завгодно інших перевезень, здійснених в рамках цього договору.

Позивач надав суду додаткові пояснення, в яких зазначив, що реквізити компанії постачальника нерезидента, які містяться на відтиску печатку цього підприємства (адреса, місце знаходження, податковий номер, код юридичної особи, організаційно-правова форма, країна та інші дані) ідентичні реквізитам, які містяться у документах, де технічно була пропущена літера «Т» у назві. У решті поданих документів , а саме інвойсі CMR, експортній декларації країни відправника, яка була видана митними органами Угорщини, зазначена назва іноземного контрагента вказана правильно та без помилок. У подальшому відповідачу були надані виправлені документи, у яких назва іноземного контрагента співпадала з даними відтиску печатки. Позивач зазначив, що технічна описка у назві компанії нерезидента фактично не впливає на правильність визначення митної вартості товару.

Відповідач надав суду письмові пояснення в яких зазначив, що декларантом не надано митному органу жодного документу чи пояснення, у тому числі в рамках передбаченого ч. 8 ст. 55 МК України терміну.

Позивач надав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що позивач при поданні митної декларації надав відповідачу вичерпний перелік документів передбачений ст. 53 МК України. Разом з позовною заявою позивач до суду надав ті ж самі документи та пояснення, які подавались ним при подачі митних декларацій, за якими відповідач відмовив у їхньому оформленні та прийняв рішення про коригування митної вартості.

В судовому засіданні представник позивача підтримав збільшені позовні вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві, відповіді на відзив та письмових пояснення, просив суд їх задовольнити.

В судовому засіданні представники відповідача проти задоволення позову заперечили з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву, запереченнях та поясненнях.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що 24.01.2023 позивачем до митного оформлення було задекларовано за митною декларацією № UA305130/2023/001732 (далі - МД) наступні товари: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Фактурна вартість 0,35 євро/кг.

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000003/1 від 25.01.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000018 від 25.01.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

27 січня 2023 року позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/002040 для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000004/1 від 25.01.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000023 від 27.01.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/002331 від 30.01.2023для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000005/1 від 31.01.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000028 від 31.01.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/002647 від 03.02.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000006/1 від 03.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000032 від 03.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/003122 від 08.02.2023 для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000008/1 від 09.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000049 від 09.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/003436 від 11.02.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000011/1 від 11.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000049 від 12.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/003662 від 14.02.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000013/1 від 15.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000062 від 15.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/003914 від 17.02.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000015/1 від 17.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000064 від 17.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/004383 від 22.02.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000019/1 від 22.02.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000076 від 22.02.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/005591 від 07.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000023/1 від 08.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000088 від 08.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/006621 від 16.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000024/1 від 16.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000099 від 16.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/006969 від 20.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000025/1 від 20.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000104 від 20.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/007270 від 22.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000027/1 від 22.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000106 від 22.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/007441 від 24.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000028/1 від 24.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000109 від 24.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/007836 від 27.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000031/1 від 27.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000113 від 27.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/008304 від 31.03.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000033/1 від 31.03.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000119 від 31.03.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/008500 від 01.04.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000034/1 від 01.04.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000123 від 01.04.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем подано до Закарпатської митниці митну декларацію № UA305130/2023/008814 від 05.04.2023 року для митного оформлення товару, а саме: Товар № 1: «Одяг та додаткові речі до одягу, що були у користуванні, для подальшого використання, не сортований, дезинфікований, з текстильних матеріалів (Second Hand) - 3-ї категорії. Ступінь зношеності не перевищує 30%». Товар № 2: «Вироби, що були у використанні: Взуття вживане дезинфіковане, несортоване (до 30% зносу) - 3-ї категорії». Товар № 3: «Вироби, що були у використанні: Постільна білизна, тюлі, скатертини та інші текстильні вироби, вживані, дезинфіковані, несортовані (до 30% зносу) - 3-ї категорії».

Відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA305000/2023/000035/1 від 05.04.2023 року та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305130/2023/000128 від 05.04.2023 року. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Відповідачем відповідно до ст. 53 Митного кодексу України здійснено запит додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів.

Позивач додаткових документів на запит митного органу не надав, право на проведення консультації з митним органом не використав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі - МК України).

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до частини шостої статті 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами першою - п`ятою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до частин першої-третьої статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до частин першої, другої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до вимога ч. 1, 2, 5-8 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо). Термін "ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті" стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов`язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Крім того, п. 10 ст. 58 МК України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; 2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів; 3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України; 4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця; 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі.

З матеріалів справи, вбачається, що достовірність задекларованої позивачем митної вартості товарів була поставлена відповідачем під сумнів через висновок про те, що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме:

- в контракті, додатку до контракту, специфікації, сертифікаті якості та сертифікаті про дезінфекцію в реквізитах фірми-продавця вказано «WESTTEX-2022», що не відповідає офіційному логотипу підприємства на відтиску його штампу (або ж навпаки) - «WESTTEXТ-2022». Аналогічні розбіжності в реквізитах фірми-продавця наявні не тільки у вищезазначених міжнародних документах, але й у поданій митній декларації, а також таких документах українських установ. З огляду на такі розбіжності сума контракту та умови платежів у вигляді відтермінування платежу на 360 днів викликали у митного органу сумнів у своїй достовірності;

- пунктом 4.1 контракту передбачено, що товар поставляється на умовах FCA Tiszabezded відповідно до правил Інкотермс-2020, при цьому, у рахунку-фактурі пункт поставки не вказано, зазначено тільки «FCA згідно інкотермс»;

- відповідно до автотранспортної накладної, перевізником товару є ФОП ОСОБА_1 . Для підтвердження витрат на транспортування декларантом надано договір про перевезення та довідку вказаного перевізника про транспорті витрати. При цьому платіжні, документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг (зокрема, заявка, рахунок тощо) до митного оформлення не надані;

- вантаж заявлений таким, що був у використанні, імпортуються товари різних категорій (одяг, взуття, текстиль) при цьому, фактурна вартість всіх товарів є однаковою (0,35 євро за кг).

Судом встановлено, що товари, задекларовані позивачем до митного оформлення переміщувалися межах контракту № 1-23 від 04.01.2023 року з фірмою LLC WESTTEX-2022 (Угорщина) на умовах поставки FCA Tiszabezded. Країна відправлення Угорщина.

В той же, час в контракті, додатку до контракту № 1 від 04.01.2023 року, специфікації № WT2023/00005 від 23.01.2023 року, сертифікаті якості б/н від 04.01.2023 року та сертифікаті про дезінфекції б/н від 04.01.2023 року в офіційних реквізитах фірми-продавця вказано «WESTTEX-2022», що не відповідає офіційному логотипу підприємства на відтиску його штампу («WESTTEXТ-2022»).

В той же час, відповідно до додаткових пояснень до пункту 1.1.2 «Наявність орфографічних/стилістичних помилок у документі, особливо у назвах компаній» Переліку індикаторів ризику, які можуть використовуватися посадовими особами митних органів для обрання форм та обсягів митного контролю на підставі результатів застосування системи управління ризиками, розробленого відповідно до положень наказу Міністерства фінансів України від 31.07.2015 року № 684 «Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення та реалізації заходів з управління ризиками в митній службі України» малоймовірним є зазначення інформації у документі із помилками, особливо назв контрагентів, що може свідчити про те, наприклад, що відправник не знайомий з отримувачем і не зібрав достатньо інформації про нього перед здійсненням операції. Окрім того, помилки в назві контрагентів не дадуть змогу автоматично перевірити суб`єкта на предмет на предмет наявності санкцій чи порушень митного законодавства. Також, можуть виникнути проблеми в банку при поданні митної декларації.

Крім того, пунктом 4.1 контракту передбачено, що при відвантаженні товару автотранспортом товар поставляється на умовах FCA (Тиссабездед, Угорщина) (відповідно до Міжнародних правил тлумачення торгових термінів ІНКОТЕРМС-2020).

В той же час, посилання на те, що інші умови поставки або ж інше місце відправлення може бути вказано в рахунку-фактурі, в контракті відсутнє.

Водночас, у рахунку-фактурі в розділі «умови поставки (Terms of delivery)» зазначено тільки «FCA згідно інкотермс (FCA according to isncoterms)» без вказання пункту поставки, що суперечить вимогам правил Інкотермс в частині застосування умови поставки FCA, для якої зазначення пункту поставки є визначальним, оскільки саме там здійснюється перехід ризиків від продавця до покупця і від цього пункту укладається договір на перевезення товарів, та відповідно, витрати покупця на перевезення товару.

Відтак, факт надання митному органу неповних відомостей щодо умов поставки не спростовано та сумнів митного органу у достовірності як заявлених складових митної вартості так і безпосередньо ціни, що фактично сплачена чи підлягає сплаті на таких договірних умовах, є обґрунтованим.

Відповідно до вимог наказу Мінфіну від 24.05.2012 № 599 «Про затвердження Форми декларації митної вартості та Правил її заповнення», для підтвердження витрат на транспортування декларантом відповідно до частини другої статті 53 Кодексу подаються транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

До зазначених документів можуть належати:

- рахунок-фактура (акт виконаних робіт (наданих послуг)) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів;

- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно- експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури;

- калькуляція транспортних витрат (якщо перевезення товарів здійснюється з використанням власного транспортного засобу), що містить відомості про маршрут перевезення, його протяжність у кілометрах до місця ввезення на митну територію України та по митній території України, розмір тарифної ставки на перевезення за одиницю виміру (вагу) товару за 1 кілометр маршруту.

Судом встановлено, що між позивачем та ФОП ОСОБА_1 укладено договір від 16 січня 2023 року № 2 про комплекс послуг з організації міжнародних перевезень вантажів автомобільним транспортом.

Для підтвердження витрат на транспортування позивач надав договір про перевезення, який не містить цінової інформації та довідку довільної форми від вказаного перевізника про транспортні витрати № 4 від 23.01.2023 року. Однак, платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг (зокрема, заявка, рахунок тощо) до митного оформлення не надавались.

Таким чином, декларантом до митного оформлення не надано належні транспортні, (перевізні) документи, які підтверджують числове значення витрат на транспортування товару до кордону, передбачені розділом ІІІ Правил заповнення декларацій митної вартості, затверджених наказом Мінфіну від 24.05.12 №599.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що сума витрат на перевезення узгоджується сторонами перед початком кожної окремої поставки і зазначається у заявці, яка здійснюється за допомогою мобільного зв`язку, а отже у вигляді документу вона не існує.

Однак, відповідно до умов договору на перевезення, узгодження витрат у заявці шляхом мобільного зв`язку є тільки одним з кількох перерахованих можливих варіантів, оскільки відповідно до п. 3.1 розділу 3 договору про комплекс послуг з організації міжнародних перевезень вантажів автомобільним транспортом від 16 січня 2023 року № 2 виконавець надає послуги згідно Заявки Замовника. Заявка може бути відправлена шляхом передачі заявки за допомогою засобів мобільного зв`язку (СМС, телеграм, месенджер, вайбер номер якого вказується у реквізитах), поштовим відправленням, електронною поштою або вручена представнику виконавця особисто не пізніше 2-х днів до терміну надання автотранспорту виконавцем. В той же час, жодна інша інформація з даного питання, окрім договору на перевезення, митному органу не надавалась та не уточнювалась.

Щодо доданої позивачем платіжної інструкції № 13 від 09 березня 2023 року про переказ на рахунок ФОП ОСОБА_1 коштів у сумі 45000,00 грн. з призначенням платежу яке оплата згідно договору № 2 від 16.01.2023 року, то така митному органу не надавалась, хоча й містився в переліку запитуваних митних органом додаткових документів.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

В той же час, вказана у платіжному документі від 09 березня 2023 року № 13 сума коштів не піддається ідентифікації з поставками оцінюваних товарів, оскільки умови договору на перевезення № 2 від 16 січня 2023 року не містять інформації про перевезення виключно оцінюваних товарів і відмітка в платіжному документі «оплата згідно договору № 2 від 16.01.2023 року» може стосуватись яких завгодно інших перевезень, здійснених в рамках цього договору. Вказане суперечить нормам п. 6 ч. 2 ст. 53 МК України в частині надання для підтвердження митної вартості документів, що містять відомості про вартість перевезення саме оцінюваних товарів.

Крім того, вантаж заявлений таким, що був у використанні, імпортуються товари різних категорій (одяг, взуття, текстиль), при цьому, фактурна вартість всіх товарів є однаковою (0,35 євро за кг). Інформація, яка підтверджує стан товару, зазначена в додатку до контракту, специфікації та інвойсі (зазначено, що ступінь зношеності не перевищує 30%), однак як встановлено судом ці документи містять розбіжності та не можуть бути прийняті як підтверджуючі документи в частині того чи стосуються вони оцінюваних товарів чи яких-небудь інших. В той же час, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, не надавались.

Щодо посилань позивача на те, що ним було подано додаток до контракту від 25 січня 2023 року № 2, яким було засвідчено наявність помилок у контракті та інших документах щодо найменування фірми-продавця, то суд зазначає, що окрім виправлених розбіжностей у реквізитах фірми-продавця, решта невідповідностей щодо умов поставки, витрат на транспортування, підтвердження стану товару та його однакової ціни залишилися без змін та пояснень.

Таким чином, з огляду на подані до митного оформлення документи у своїй сукупності, судом встановлено наявність у них розбіжностей, що свідчить про наявність підстав для витребування від позивача відповідних документів з метою усунення сумнівів у дійсності числових значень складових митної вартості товарів, імпортованих останнім.

В той же час, жодних додаткових документів на запит митного органу декларантом надано не було, право на проведення консультації з митним органом декларант не використав, відтак, наведені вище сумніви щодо вартості та оплати товару, позивачем жодним чином не були спростовані.

Враховуючи вищенаведене, митним органом відповідно до частини шостої ст.54 МКУ було відмовлено у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю та прийнято оскаржені рішення про коригування заявленої митної вартості товару та картки відмови у прийнятті митних декларацій.

При цьому метод 1 (за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не застосовувався відповідно до положень частини другої ст.58 МКУ, оскільки в наданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі відомості щодо складових митної вартості.

Метод 2а (за ціною договору щодо ідентичних товарів) та метод 26 (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації щодо вартості ідентичних та подібних товарів з дотриманням вимог статей 59, 60 та 61 МКУ.

Метод 2в (на основі віднімання вартості) та 2г (на основі додавання вартості (обчислена вартість)) не застосовувались у зв`язку з відсутністю документально підтвердженої інформації, необхідної для застосування цих методів.

Відповідно до ст.64 МКУ, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях. Митним органом застосовано резервний метод визначення митної вартості товару у зв`язку з наявністю відповідної інформації.

Так, при визначенні числового значення митної вартості товарів за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості оформлень подібних товарів на ідентичних комерційних умовах від ідентичного відправника (МД № UA305160/2023/000113 від 04.01.2023, UA305160/2023/000292 від 05.01.2023), з урахуванням заявлених транспортних витрат. Отже, визначена митна вартість товарів становить (в еквіваленті валюти контракту):

Товар № 1 - 1,4701 дол/кг * 12810 кг + 1648,2670 грн = 17365,24 євро Товар №2- 1,4701 дол/кг * 2345 кг +301,6688 грн = 3178,89 євро Товар № 3 - 1,4701 дол/кг * 388кг + 50,0642 грн = 525,98 євро.

Відповідно до пункту 2 (а) статті VII ГАТТ оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

Відповідно до пункту 2 (b) статті VII ГАТТ під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції.

Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.

Таким чином, у відповідності до вищенаведених норм, відповідачем для визначення митної вартості обрано найближчі з можливих еквівалентів до оцінюваних товарів подібні товари на комерційних умовах (FCA Tiszabezded) від того ж продавця, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни (Угорщина) і час експорту яких є максимально наближеним до часу експорту оцінюваних товарів (в межах одного місяця).

Відтак, оскільки твердження митного органу про неможливість застосування обраного позивачем методу визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартості операції), є обґрунтованим, а документи, подані позивачем до митного органу, не є належними та достатніми для підтвердження та визначення митної вартості товару за ціною контракту, а, отже, не підтверджують заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів, суд приходить висновку, що визначення відповідачем митної вартості товарів та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з дотриманням вимог митного законодавства України, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог позивача щодо скасування оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та карток відмови в прийнятті митних декларацій.

За правилами встановленими ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем доведено правомірність оскаржених рішень про коригування митної вартості та карток відмови в прийнятті митних декларацій. Відтак, позовні вимоги є необґрунтованими, суперечать вимогам закону та не відповідають обставинам справи, що підтверджується дослідженими в судовому засіданні належними та допустимими доказами та у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛКТЕКС» (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Олександра Фединця, буд. 35, ) до Закарпатської митниці (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 20, ) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості та карток відмови в прийнятті митної декларації відмовити.

2. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СуддяН.Д. Маєцька