Справа № 160/7524/23
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 квітня 2023 року Справа 160/7524/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа - Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання протиправною та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

11 квітня 2023 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), в якій позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 14.02.2020, складену відносно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 18.02.2021, складену відносно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування ОСОБА_1 шляхом виключення з неї відомостей про наявність у ОСОБА_1 боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 37788,74 гривень.

Також позивач просить поновити строк звернення до суду з позовом про визнання протиправною та скасування вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 14.02.2020 та вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 18.02.202 посилаючись на те, що про прийняті податковим органом рішення йому стало відомо 27 березня 2023 року з відповіді, наданої ГУ ДПС у Дніпропетровській області на запит його адвоката, що на його думку свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 160 КАС України визначено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Частиною 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти (п. 2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5).

На виконання вказаних вимог, в позовній заяві зазначено адресу місця проживання позивача - АДРЕСА_1 , однак, з доданої до матеріалів справи копії паспорта позивача: серії НОМЕР_2 , виданого 23 вересня 2011 року Нікопольським МВ УМВС України у Дніпропетровській області, на сторінці 12 зазначено, що з 25.05.2017 року останнім місцем проживання позивача є АДРЕСА_2 .

При цьому слід зазначити, що адреса проживання фізичної особи повинна підтверджуватися певними доказами. Документів на підтвердження тієї обставини, що вказана в позові адреса є місцем проживання або перебування ОСОБА_1 до позовної заяви не додано.

Крім того, зазначений в позовній заяві реєстраційний номер облікової картки платника податків позивача ( НОМЕР_1 ) є неповним на не співпадає з тим, копію якого додано до матеріалів справи ).

Також, всупереч наведеної норми у позовній заяві не вказані офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти позивача або, що такі відсутні та не зазначено відомі номери засобів зв`язку відповідача.

Приписами ч.4 ст.49 КАС України передбачено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача з самостійними вимогами щодо предмету спору або без самостійних вимог щодо предмету спору зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

У позовній заяві позивачем зазначено в якості третьої особи - Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), проте, в тексті позовної заяви відсутнє обґрунтування доцільності залучення вказаної третьої особи, не зазначено яким чином рішення в даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки третьої особи, що є необхідною умовою для вступу такої особи, в якості третьої особи в адміністративну справу, відповідно до вимог ч.2 ст.49 КАС України, а також відсутня заява про залучення у якості третьої особи Нікопольського відділу державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про вступ у справу на стороні позивача або відповідача.

Отже, позивачу слід надати до суду заяву про залучення в якості третьої особи - Нікопольського відділу державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) із зазначенням підстав з яких її належить залучити до участі у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).

За змістом преамбули Закону №2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.

Закон №2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присічного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.

Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.

Аналогічний правовий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску викладено в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 у справі №580/3469/19, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 березня 2021 року у справі №640/9172/20 (адміністративне провадження №К/9901/2723/21).

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При цьому, незважаючи на те, що судом сформульовано у цій постанові правовий висновок щодо строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску після застосування процедури адміністративного оскарження вимоги, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовами у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Отже, за загальним правилом строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи в даній категорії справ встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч.2 ст.122 КАС України).

Судом встановлено, що предметом спору у даній справі є правомірність винесення Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 14.02.2020 та №Ф-2186-58 від 18.02.2021, складену відносно ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 та зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області здійснити коригування відомостей в інтегрованій картці платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування ОСОБА_1 шляхом виключення з неї відомостей про наявність у ОСОБА_1 боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 37788,74 гривень.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачу було відомо про винесені Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-218658 від 14.02.2020 року про стягнення з позивача недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 29293,44 грн. (двадцять дев`ять тисяч двісті двадцять три гривні 44 коп.) та вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-2186-58 від 18.02.2021 року про стягнення з позивача недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в сумі 37788,74 грн. (тридцять сім тисяч сімсот вісімдесят вісім гривень 74 коп.).

До суду із даним позовом позивач звернувся лише 11.04.2023 року, тобто поза межами строків звернення до суду, які встановлені ч.2 ст.122 КАС України (для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів).

Разом із тим, у позовних вимогах заявлено клопотання про поновлення пропуску строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено, що при перереєстрації транспортного засобу позивачу стало відомо, що у нього перед Головним управлінням Державної податкової служби у Дніпропетровській області значиться податковий борг. Тому 22 березня 2023 року адвокат Караканова Т.В. звернулася до відповідача з адвокатським запитом щодо надання вимоги про сплату боргу (недоїмки) та повідомити щодо направлення на адресу ОСОБА_1 вимоги про сплату боргу (недоїмки). 27 березня 2023 року на електронну адресу адвоката надійшла відповідь за вих. №19566/6/04-36-13-1116 від 24.03.2023 року, згідно якої вбачається, що відповідач направляв позивачу оскаржувані вимоги за адресою: АДРЕСА_3 та вищезазначені листи були повернуті у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою. Згідно паспорта позивача вбачається, що 11 червня 2013 року він знятий з реєстрації місця проживання. Таким чином, вважає, що має право на поновлення попущеного строку звернення до суду із даним позовом.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку, суд дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Частиною 1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Судом встановлено, що позовної заяви додано копію відповіді Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 24.03.2023 року вих. №19566/6/04-36-13-1116 на адвокатський запит від 22.03.2023 року, в якому повідомляється, що ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_3 ) перебував на обліку в ГУ ДПС (Нікопольська ДПІ) з 08.07.2009 по 16.03.2023 як фізична особа-підприємець, стан платника податків 11 - «Припинено, але не знято з обліку». Адреса платника згідно реєстраційних даних ІКС: АДРЕСА_3 .

Суд звертає увагу, що Порядком обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 № 1588 із змінами (далі Порядок № 1588) визначено певну процедуру відповідно зняття з обліку/взяття на облік такого платника податків. Платник податків, для якого законом установлені особливості його державної реєстрації та відомості щодо якого не містяться в Єдиному державному реєстрі, зобов`язаний у десятиденний строк від дня реєстрації зміни місцезнаходження (місця проживання), подати контролюючому органу за новим місцезнаходженням заяву за формою № 1-ОПП або за формою № 5-ОПП. Тобто, при зміні місця проживання позивача, він зобов`язаний був повідомити про це контролюючий орган, однак на підтвердження цього факту відсутні докази у справі.

З огляду на викладене, підстави, зазначені позивачем у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, не є поважними, тому таке клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч. 1 ст. 123 КАС України).

З урахуванням наведеного, позивачу необхідно зазначити інші підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази їх поважності.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви із зазначенням достовірних відомостей щодо зареєстрованої адреси проживання чи перебування позивача, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти позивача або інформацію, що така відсутня, відомі номери засобів зв`язку відповідача, а також вказати вірний номер реєстраційної картки платника податків позивача;

- заяви про залучення третьої особи із зазначенням підстав з яких її належить залучити до участі у справі;

- вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази їх поважності, у разі необхідності подати до суду відповідну заяву;

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа Нікопольський відділ державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання протиправною та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева