Справа № 160/12560/23
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позову без руху

13 червня 2023 року Справа 160/12560/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сидоренко Д.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

07.06.2023 року засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області полковника поліції Короля І. від 31.05.2022 року №401 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким дізнавача сектору дізнання Херсонського районного управління поліції рядову поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції;

- поновити рядову поліції ОСОБА_1 (0079981) на посаді дізнавача сектору дізнання Херсонського районного управління поліції;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з часу звільнення по час поновлення на посаді.

Відповідно до пунктів 3 та 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 5 ч.1 ст.171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Так, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Судом встановлено, що до суду позивач 01.06.2023 направив позов про визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області полковника поліції Короля І. від 31.05.2022 року №401, та просить зобов`язати поновити на службі і виплатити грошове забезпечення за встановленими нормами за час вимушеного прогулу з часу звільнення до дня поновлення на роботі.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Вказаний спір пов`язаний з проходженням позивачем публічної служби, а саме оскаржується наказ від 31.05.2022 року №401 "Про застосування дисциплінарного стягнення", тобто, спір пов`язаний із проходженням та звільненням зі публічної служби, отже, для звернення до суду встановлюється місячний строк.

З позовної заяви та доданих до неї документів вбачається, що в порушення ч.5 ст.122 КАС України, позивачем пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду.

Законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В позовній заяві, щодо пропуску строку звернення до суду представником позивача зазначено про час витрачений на отримання та вивчення наказу №401 "Про застосування дисциплінарного стягнення", висновку службового розслідування та інших долучених до адвокатського запиту документів, час на визначення правової позиції по справі та складання адміністративного позову. Крім того, на зволікання з підготовки та подачі вказаної позовної заяви вплинули запевнення співробітників кадрового забезпечення ГУ НП в Херсонській області про позитивне позасудове вирішення питання з поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України), який є спеціальним для такої категорії справ.

За приписами частини третьої вказаної статті такий строк, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом наведеної норми процесуального закону, законодавець виходить не тільки з факту безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

За наведеним у пункті 17 частини першої статті 17 КАС України визначенням, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Таке законодавче обмеження строку звернення до адміністративного суду обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Як випливає із загального правила, встановленого частиною першою статті 77 КАС України, про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, саме позивач повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права у сфері публічно-правових відносин.

Так, оскаржуваний наказ №401 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким дізнавача сектору дізнання Херсонського районного управління поліції рядову поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції прийнято 31.05.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року та зазначені обставини не давали їй можливості одразу виїхати зі свого постійного місця проживання - м.Нова Каховка, з території, яка була окупована.

Як зазначає позивач, на прикінці жовтня 2022 року їй вдалось виїхати з окупованої територія до м.Кривого Рогу Дніпропетровської області, а звідти до м.Миколаєва де дислокується ГУ НП в Херсонській області. Прибувши до відділу кадрів ГУ НП в Херсонській області позивачем були надані пояснення з приводу відсутності на службі, підписала відповідні надані документи та пройшла тестування на поліграфі. Також було повідомлено, що ОСОБА_1 найближчим часом поновлять на службі, чого не відбулось і позивач дізналась про своє звільнення, не погодившись з яким, звернулась за правовою допомогою до адвоката 15.03.2023 уклавши відповідний договір.

Згідно матеріалів позову, судом встановлено, що з 21.11.2022 року ОСОБА_1 має статус внутрішньо переміщеної особи, що підтверджується довідкою №1240-.

Відтак, принаймні з 21.11.2022 року позивач мала можливість дізнавшись про порушення своїх прав, звернутись за їх захистом.

До адвоката за наданням правової допомоги ОСОБА_1 звернулась лише 15.03.2023 року уклавши відповідний договір.

15.03.2023 року адвокат позивача звернувся до відповідача із адвокатським запитом, в якому, зокрема просив надати наказ про застосування дисциплінарного стягнення від 31.05.2022 року №401.

На запит адвоката, листом від 27.03.2023 року вих. №364/32/01-2023 ГУ НП в Херсонській області надані запитувані документи, зокрема витяг з наказу про застосування дисциплінарного стягнення від 31.05.2022 року №401.

21.04.2023 року адвокатом позивача направлено ще один запит, згідно зі змісту якого, судом встановлено, що останнім отримано витяг з наказу про застосування відносно ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Таким чином, станом на 21.04.2023 року позивач та представник позивача були обізнані про наявність оскаржуваного наказу, проте до суду з позовною заявою звернулись лише 01.06.2023 року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Згідно висновку викладеному у постанові Верховного Суду від 21.04.2021 у справі №640/25046/19 «Причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. В свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та не залежить від волевиявлення сторони і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій».

Таким чином, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Частиною 5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про неповажність причин пропуску ОСОБА_1 встановленого законодавством місячного строку звернення до суду.

За приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 1 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим статтями 160, 161 КАС України, тому згідно із частиною 1 ст.169 цього Кодексу, вона підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку на усунення вказаних недоліків.

Згідно із ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд вважає за необхідне дану позовну заяву залишити без руху, із наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.3 ст.169 КАС, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.121-123, 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви, з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, та надати належні письмові докази в обґрунтування такої заяви.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч.2 ст.293 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції окремо від рішення суду лише у випадках, передбачених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Сидоренко