Справа № 200/2087/22
Суддя: Дмитрієв В.С.
Дата ухвалення: 2023-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року Справа№200/2087/22

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Дмитрієва В.С., при секретарі судового засідання Супрун Г.С.,

за участю:

представника позивача Тарасенка А.А.,

представника відповідача Манухіної І.К.,

розглянувши у судовому засіданні в режимі відео конференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН (місце знаходження: Рівненська обл., м. Рівне, вул. Мазепи, б. 4А/6А, ) до Харківської митниці відокремленого підрозділу Державної митної служби України (місцезнаходження: вул. Короленка, б.16Б, м. Харків, Харківська обл., ) про визнання протиправним та скасування рішень про коригування митної вартості товарів,-

В С Т А Н О В И В:

3 лютого 2022 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН до Харківської митниці відокремленого підрозділу Державної митної служби України з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/002033/2 від 24 грудня 2021 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000017/2 від 10 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000035/2 від 10 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000044/2 від 10 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000051/2 від 10 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000046/2 від 11 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000047/2 від 11 січня 2022 року Харківської митниці, як відокремленого підрозділу Державної митної служби України.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ТОВ "Лайтком Продакшн" для здійснення митною оформлення ввезеного на територію України товару подано до Харківської митниці Держмитслужби України митні декларації, в яких визначено митну вартість товару за ціною договору. Для підтвердження обґрунтованості заявленої у декларації митної вартості товару позивачем додані всі документи, передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, а відтак у митного органу були відсутні підстави для відмови в митному оформленні товару за основним методом і переходу до резервного. Вважає рішення про коригування митної вартості товарів протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Відповідач позов не визнав, надав відзив на адміністративний позов за змістом якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач вказав, що в поданих до митного оформлення документах позивача містяться розбіжності, документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідач зазначив, що під час здійснення співробітником підрозділу митного оформлення митного контролю ЕМД №UA807170/2021/084395 від 17 грудня 2021 року спрацювали ризики, згенеровані АСАУР щодо можливого заниження митної вартості товарів. При цьому спрацювання ризиків АСАУР вже свідчить про наявність обґрунтованого сумніву та є підставою для витребування додаткових документів, та неподання декларантом на запит митного органу жодних додаткових документів свідчить про те, що обґрунтований сумнів митниці у правильності обрання методу визначення митної вартості та правильності її обчислення не був усунутий, що, в свою чергу, виключає можливість для митного органу визнати заявлену декларантом митну вартість.

Відповідач вказав, що однією з підстав для прийняття оскаржуваних рішень слугувала відсутність перекладу митної декларації країни відправлення у зв`язку з чим митний орган не міг встановити відправника, одержувача товару, інші важливі відомості. Також відповідач звернув увагу, що експедиційна винагорода не включена до митної вартості поставленого товару по ЕМД № UA807170/2021/084395 від 17 грудня 2021 року, що є порушенням ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України.

Також зазначив, що наданий до митного контролю та митного оформлення зовнішньоекономічний договір (контракт) №LP-38 від 25 серпня 2021 року не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що є порушенням ст. 207 Цивільного кодексу України, щодо вимог письмової форми правочину, що може свідчить про відсутність його юридичної сили.

Оскільки на запит митниці додаткові документи декларантом подані не були, Харківська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Також відповідач вважає, що гонорар представника позивача за надану правову допомогу у розмірі 5000 грн. є завищеним та непідтвердженим відповідними доказами.

Позивач надав відповідь на відзив, у якому вказав, що спрацювання системи управління ризиками АСАУР є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено.

Вважає, що відповідач не навів достатніх та допустимих доказів правомірності своїх рішень, а тому просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду від 8 лютого 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 9 березня 2022 року.

9 березня 2022 року підготовче засідання у справі не відбулось, у зв`язку з введення воєнного стану, постійними обстрілами території України та введення активних бойових дій на території Донецької області, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи.

Донецький окружний адміністративний суд продовжує свою роботу у дистанційному режимі.

Ухвалою суду від 27 червня 2022 року вирішено відкласти розгляд справи, продовжити строк розгляду справи на більш тривалий, розумний термін.

Підготовче засідання призначено на 22 березня 2023 року про що повідомлено сторін.

Ухвалою суду від 22 березня 2023 року продовжено відповідачу встановлений судом процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів, відкладено підготовче засідання, призначено підготовче засідання на 19 квітня 2023 року.

Ухвалою суду від 14 квітня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

19 квітня 2023 року підготовче засідання відкладено до 17 травня 2023 року.

Ухвалою суду від 10 травня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 17 травня 2023 року закрито підготовч провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 7 червня 2023 року.

У судовому засідання представник позивача підтримав позовні вимоги, просив суд позов задовольнити. Представник відповідача заперечив, надав пояснення аналогічним викладеним у відзиві на адміністративний позов, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Дослідивши докази та письмові пояснення, викладені в заявах по суті справи, заслухавши представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив на нього, суд встановив наступне.

Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН (), станом на час розгляду справи, зареєстроване за адресою: Рівненська обл., Рівненський р-н, м. Рівне, вул. Мазепи, б. 4А/6А.

Між ТОВ Лайтком Продакшн (Україна) як покупцем та LAIZHOU HENGLI INDUSTRIAL CO., LTD (Китай) як продавцем укладено контракт від 25 серпня 2021 року № LP-38.

Відповідно до п.п. 1.1, 1.2 контракту продавець продає продукцію, а покупець - приймає та оплачує товари відповідно до умов контракту; найменування, асортимент і кількість товарів на кожну поставку вказуються в специфікаціях, які є невід`ємною частиною контракту.

Згідно з п. 2.1, п. 2.2, п. 2.3 контракту ціна на товар встановлюється в доларах США і вказується в специфікаціях, які оформлюються на кожну поставку; в ціну товару включається вартість тари, упаковки, маркування, завантаження в транспортний засіб, відповідно до умов поставки FOB Нингбо (КНР) або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до розд. 5 п. 5.1 контракту продавець постачає товар покупцеві на умовах FOВ Нингбо (КНР) відповідно до умов Інкотермс-2010 або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Як зазначено в п. 5.5.6 розд. 5 Контракту при тлумаченні цього контракту мають силу Міжнародні правила тлумачення комерційних термінів Інкотермс-2010.

Термін франко-борт Інкотермс-2010 означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. Термін FOB зобов`язує продавця здійснити митне очищення товару для експорту.

Продавець зобов`язаний здійснити завантаження товару на борт судна, призначеного продавцем, у день чи в межах періоду, що узгоджені сторонами, в названому порту відвантаження, у спосіб, що відповідає звичаям порту.

Відповідно до п.7.3 контракту тара, в яку упакований товар - разова, безповоротна, входить у вартість товару.

10 вересня 2021 року в рамках виконання даного контракту між покупцем та продавцем укладено специфікацію №1 та №2, в яких обумовлені вартість та кількість товару, на підставі чого продавцем сформовані інвойси від 10 вересня 2021 року № HL21-111, № НL21-111/1 та покупцю поставлено товар на умовах FOB Нингбо (КНР).

Декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах ТОВ "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Харків-товарний» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UA807170/2021/084395 від 10 грудня 2021 року. Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист б/н від 10 вересня 2021 року; рахунок-фактура (інвойс)-НL21-111 від 10 вересня 2021 року; рахунок-фактура (інвойс) - НL21-111/1 від 10 вересня 2021 року; коносамент- WMS21084934 від 21 вересня 2021 року; автотранспортна накладна - 3043 від 16 грудня 2021 року; Сертифікат про походження товару - 21С3706А1307/00002 від 16 вересня 2021 року; декларація про походження товаруНL21-111/1 від 10 вересня 2021 року; банківський платіжний документ, шо стосується товару - 1 від 8 жовтня 2021 року; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 44248 від 2 грудня 2021 року; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3043 від 2 грудня 2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного контракту Специф. №1 від 10 вересня 2021 року; доповнення до зовнішньоекономічного контракту - Специф №2 від 10 вересня 2021 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого для оформлення не супроводжується - LР-38 від 25 серпня 2021 року; договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року; договір (контракт) на перевезення 24.06.2021/836-1 ОД від 24 червня 2021 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів інших держав - 7990169 від 17 грудня 2021 року; інші некласифіковані документи Вагова РК-37043578 від 5 грудня 2021 року; інші некласифіковані документи - Тех.опис від 17 грудня 2021 року; копія митної декларації країни відправлення- від 13 вересня 2021 року.

24 грудня 2021 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

24 грудня 2021 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2021/002033/2 від 24 грудня 2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807170/2021/02531 від 24 грудня 2021 року.

В рішенні зазначено наступне обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано: подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; декларантом підприємства було надано до митниці митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ - та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 08.10.2010 № 11/2-10.16/11627-еп; дата видачі митної декларації країни відправлення раніше ніж дата наданого коносаменту, що не є логічним; данні вказані в митній декларації країни відправлення (код товару, відсутня дата інвойсу) не співпадає з іншими даними в товаросупровідних документах; декларантом не доведено правильність розподілу транспортних витрат - в наданому рахунку на оплату транспортних послуг (відсутня інформація, щодо вартості експедиторських витрат за межами митної території України), що свідчить про можливість не додання всіх складових до розрахунку митної вартості); Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України «Вимоги до письмової форми правочину»:- що зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність (підпис на рахунку, щодо транспортних витрат №4248 від 2 грудня 2021 року не співпадає з підписом на довідці, щодо транспортних витрат № 3043 від 2 грудня 2021 року, також не зрозуміло чому довідку, щодо транспортних витрат № 3043 від 2 грудня 2021 року підписала відповідальна особа Заступник директора ТОВ Таніт Груп Карабет К.І., а рахунок щодо транспортних послуг №4248 від 2 грудня 2021 року який є фінансовим документом підписала незрозуміла особа, тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст.53 МКУ, та відмовою декларанта надати додаткові документи щодо митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація: щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України; відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Також зазначено, що джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін: МД №UА205140/2021/91036 від 15 листопада 2021 року. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДМС України від 1 липня 2021 року № 476.

Вказаним рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 147202,54 грн. Так по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 147202,54 грн. та ПДВ.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2022/000017/2 від 10 січня 2022 року.

Між ТОВ Лайтком Продакшн (Україна) як покупцем та MORE CREATION TRADING COMPANY LIMITED (Китай) як продавцем укладено контракт від 15.07.2021 року № LP-01.

Відповідно до п.п. 1.1, 1.2 контракту продавець продає продукцію, а покупець - приймає та оплачує товари відповідно до умов контракту; найменування, асортимент і кількість товарів на кожну поставку вказуються в специфікаціях, які є невід`ємною частиною контракту.

Згідно з п. 2.1, п. 2.2, п. 2.3 контракту ціна на товар встановлюється в доларах США і вказується в специфікаціях, які оформлюються на кожну поставку; в ціну товару включається вартість тари, упаковки, маркування, завантаження в транспортний засіб, відповідно до умов поставки FOB Нингбо (КНР) або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Відповідно до розд. 5 п. 5.1 контракту продавець постачає товар покупцеві на умовах FOВ Нингбо (КНР) відповідно до умов Інкотермс-2010 або на інших умовах, зазначених в специфікаціях до цього контракту і є його невід`ємною частиною.

Як зазначено в п. 5.5.6 розд. 5 Контракту при тлумаченні цього контракту мають силу Міжнародні правила тлумачення комерційних термінів Інкотермс-2010.

Термін франко-борт Інкотермс-2010 означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. Термін FOB зобов`язує продавця здійснити митне очищення товару для експорту.

Продавець зобов`язаний здійснити завантаження товару на борт судна, призначеного продавцем, у день чи в межах періоду, що узгоджені сторонами, в названому порту відвантаження, у спосіб, що відповідає звичаям порту.

Відповідно до п.7.3 контракту тара, в яку упакований товар - разова, безповоротна, входить у вартість товару.

14 листопада 2021 року в рамках виконання даного контракту між покупцем та продавцем укладено специфікацію №37, в якій обумовлені вартість та кількість товару, на підставі чого продавцем сформований інвойс від 14 листопада 2021 року № 37 та покупцю поставлено товар.

Декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ " ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН ", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UА807200/2022/000212 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист 37 від 14 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс)-37 від 14 листопада 2021 року, коносамент - WMS21103145В від 18 листопада 2021 року, декларація про походження товару 37 від 14 листопада 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень - 42918227 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 4425 від 26 листопада 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3826.2 від 14 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту Специф. №37 від 14.11.2021 року,

зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого для оформлення не супроводжується - LР-01 від 15 липня 2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, Договір (контракт) на перевезення 24.06.2021/836-1ОД від 24 червня 2021 року, інші некласифіковані документи Акт зважування №83600 від 29 грудня 2021 року, інші некласифіковані документи - Тех.опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

10 січня 2022 року митним органом повідомлено декларанта, що митна вартість буде визначена резервним методом, у зв`язку з ненаданням додаткових документів.

10 січня 2022 року відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA11А807200/2022/000012 та рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000017/2.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була (фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, не враховані витрати на експедиторські послуги за межами митної території України, тощо); декларантом підприємства не надано до митниці митну декларацію країни відправлення, тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст. 53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:

- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України; - відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару: - на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Також вказано, що джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін: МД №UА 500020/2021/2196)84 від 13 листопада 2021 року (т.1), №UА 110130/2021/857444 від 11 листопада 2021 року (т.2), №UA 100040/2021/338402 від 10 листопада 2021 року (т.3). При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДМС України від 1 липня 2021 року № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 2,43 $/кг, товар 2)8,01 $/кг, товар 3) 6,16 $/кг....».

10 січня 2022 року декларантом ФОП ОСОБА_1 до митного органу подано ЕМД № UA807200/2022/000260.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 32257,36 грн. Так по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 340,08 грн. мита та 6869,69 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 4643,04 грн. мита та 19500,75 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 173,81 грн. мита та 730,00 грн. ПДВ.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2022/000035/2 від 10 січня 2022 року.

11 листопада 2021 року в рамках виконання того ж контракту (від 15 липня 2021 року № LP-01) між покупцем та продавцем підписано специфікацію №34, в якій обумовлені вартість та кількість товару, на підставі чого продавцем сформований інвойс від 11 листопада 2021 року № LP 34 та покупцю поставлено товар.

Декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ " ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН ", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UА807200/2022/000197 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, позивачем до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист 34 від 11 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс) -34 від 11 листопада 2021 року, коносамент- QFL21110657 від 18 листопада 2021 року, декларація про походження товару 34 від 11 листопада 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень - 40164774 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 13266 від 22 грудня 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару №885065 від 22 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту Специф. №34 від 11 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу LP-01 від 15 липня 2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, договір (контракт) на перевезення 0211/21/01 від 2 листопада 2021 року, інші некласифіковані документи Акт зважування №83585 від 29 грудня 2021 року, інші некласифіковані документи тех. опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

10 січня 2022 року митним органом прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 11А807200/2022/000011 та рішення про коригування митної вартості товарів № UА 807000/2022/000035/2.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: декларантом не надано документів, щодо вартісних характеристик від виробника товару (прайс-лист, калькуляція, тощо); декларантом підприємства не надано до митниці митну декларацію країни відправлення: декларантом не доведено правильність розподілу транспортних витрат (в наданому рахунку на оплату транспортних послуг відсутня інформація, щодо вартості експедиторських витрат за межами митної території України, що свідчить про можливість не додання всіх складових до розрахунку митної вартості); в наявності рішення про коригування митної вартості подібних товарів по даному підприємству; також декларантом не надано договір на здійснення транспортно-експедиційних послуг; Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України «Вимоги до письмової форми правочину»: - що зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність (підпис «продавця не співпадає з підписами на інших документах) (підпис на специфікації №34 від 11 листопада 2021 року до контракту №LР-01 від 15 липня 2021 року не співпадає з печаткою та підписом на інвойсі № 34 від 11 листопада 2021 року), тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст. 53 МКУ, та відмовою декларанта надати додаткові документи, щодо митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України; - відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару: - на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; - прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Також зазначено, що джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін: МД№UА500070/2021/200511 від 30 грудня 2021 року, МД №UА 100100/202/ 610522 від 15 листопада 2021 року, МД №UА807170/2021/81235 від 06 грудня 2021 року. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДМС України від 1 липня 2021 року № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України. Розрахунок митної вартості складає: товар 2) 3,01 8/кг. товар 3) 3,01 8/кг.товар 4) 2,43 8/кг...»

10 січня 2022 року декларантом ФОП ОСОБА_1 до митного органу подано ЕМД № UA 807200/2022/000247.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 48313,64 грн. Так, по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 134,89 грн. мита та 566,52 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 8755,92 грн. мита та 36774,85 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД додатково сплачено 2081,46 грн. ПДВ.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів UА807000/2022/000044/2 від 10 січня 2022 року та картки відмови № UA807200/2022/000017 від 10 січня 2022 року.

Так, декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UA807200/2022/000216 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист б/н від 8 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс)-НLС від 8 листопада 2021 року, Коносамент- WMS21103145А від 18 листопада 2021 року, Декларація про походження товару НLС від 8 листопада 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень -42918227 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг для виконання договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №4425 від 14 грудня 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару №3826.1 від 14 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту Специф. №3 від 8 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого до митного оформлення не супроводжується LP-28 від 23 липня 2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, договір (контракт) на перевезення 24.06.2021/836-1ОД від 24 червня 2021 року, інші некласифіковані документи акт зважування №83600 від 29 грудня 2021 року, інші некласифіковані документи тех. опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

10 січня 2022 року митним органом прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2022/000017 та рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000044/2.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (Сума витрат на транспортування нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях, Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, не враховані витрати за експедиторські послуги за межами митної території України, не надана митна декларація країни відправлення тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари. Джерелом інформації для даного Рішення є наявна в митному органі цінова інформація про митні оформлення подібних товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін за фактами митних оформлень що наявні у ЄАІС та АСМО Інспектор: №№ UA110050/2021/13405 та UA110050/2021/13406 від 30 грудня 2021 року.

Також зазначено, що при прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом Держмитслужби України від 1 липня 2021 року № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) у відповідності до статті 60 МК України. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 4,06 $/кг.

10 січня 2022 року декларантом ФОП ОСОБА_1 до митного органу подано ЕМД № UA 807200/2022/000279.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 40315,65 грн. Зокрема, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 3599,61 грн. мита та 36716,04 грн. ПДВ.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарів UА807000/2022/000051/2 від 10 січня 2022 року.

Декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ " ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН ", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UA807200/2022/000201 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист б/н від 10 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс) - 10112021 від 10 листопада 2021 року, Коносамент -QFL21110656А від 18 листопада 2021 року, декларація про походження товару 20092021 від 20 вересня 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень 4016482 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №РФ-13265 від 22 грудня 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару №885066/21 від 22 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту Специф №4 від 10 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого для митного оформлення не супроводжується - LР-02 від 16.07.2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, договір (контракт) на перевезення 0211/21/01 від 2 листопада 2021 року, інші некласифіковані документиАкт зважування №83610 від 29 грудня 2021 року, інші некласифіковані документи - Тех.опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

10 січня 2022 року митним органом прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 807200/2022/000010 та рішення про коригування митної вартості товарів № UА 807000/2022/000051/2.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (зокрема: Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, не враховані витрати за експедиторські послуги за межами митної території України, декларантом підприємства не надано до митниці митну декларацію країни відправлення, тощо ), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

3) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

4) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України;- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування;

5) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару:- на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; - витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України;- прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну.

Також вказано, що джерелом інформації для даного Рішення з врахуванням спрацювання ризику АСУР є наявна в митному органі цінова інформація що наявна в АСМО Інспектор та ЄАІС про митні оформлення товарів митне оформлення яких вже здійснено у максимально наближений термін: МД №UA 500020/2021/219289 від 9 листопада 2021 року, №UA 100070/2021/522512 від 15 листопада 2021 року, №UA 110140/2021/13419 від 23 листопада 2021 року, №UA 500050/2021/205562 від 25 жовтня 2021 року. При прийнятті даного Рішення застосовані Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДМС України від 1 липня 2021 року № 476. Коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом у відповідності до статті 64 МК України. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 2,71 $/кг, товар 2) 3,58 $/кг, товар 3) 3,58 $/кг, товар 4) 3,58 $/кг, товар 5) 2,51 $/кг, товар 6) 2,28 $/кг, товар 7) 2,51 $/кг.

10 січня 2022 року декларантом ФОП ОСОБА_1 до митного органу подано ЕМД № UA 807200/2022/000244.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 58157,52 грн. Зокрема, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 1962,38 грн. мита та 5298,43 грн. ПДВ, товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 33,68 грн. мита та 343,60 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 1550,92 грн. мита та 15819,39 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 169,05 грн. мита та 1724,24 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 450,37 грн. мита та 4593,79 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 8167,64 грн. мита та 17968,79 грн. ПДВ, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 23,51 грн. мита та 51,73 грн. ПДВ.

Стосовно Рішення про коригування митної вартості товарів UA807000/2022/000046/2 від 11 січня 2022 року.

Так, декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ " ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН ", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, було подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UA807200/2022/000264 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист б/н від 11 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс)-ВZ-AUCC-11 від 11 листопада 2021 року, коносамент-WMS21103141А від 18 листопада 2021 року, декларація про походження товару ВZ-АUСС-11 від 11 листопада 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень - 42918219 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 4427 від 14 грудня 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3823.1 від 14 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту - Специф №2 від 11 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого для оформлення не супроводжується - LР-32 від 23 липня 2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, договір (контракт) на перевезення 24.06.2021/836-1ОД від 24 червня 2021 року, інші некласифіковані документиАкт зважування №83593 від 29 грудня 2021 року, інші некласифіковані документи - Тех.опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

11 січня 2022 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000046/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2022/000020.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (Сума витрат на транспортування нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях, Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, не враховані витрати за експедиторські послуги за межами митної території України, не надана митна декларація країни відправлення тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) у відповідності до статті 60 МК України. Розрахунок митної вартості складає: товар 1) 9,25 $/кг.

Декларантом ФОП ОСОБА_1 до Харківської митниці подано ЕМД UА807200/2022/000309 від 11 січня 2022 року у зв`язку з незгодою з отриманою карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Різниця між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом (уповноваженою ним особою), та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, яка додатково сплачена позивачем, становила 55734,15 грн. Зокрема, по товарам код УКТЗЕД було додатково сплачено 55734,15 грн. ПДВ.

Стосовно рішення про коригування митної вартості товарівUA807000/2022/000047/2 від 11 січня 2022 року.

Судом встановлено, що декларантом ФОП ОСОБА_1 в інтересах позивача ТОВ "ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН", на підставі договору про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, подано до МП «Барабашово» Харківської митниці держмитслужби ЕМД UA807200/2022/000270 від 10 січня 2022 року. Разом із митною декларацією, до митного оформлення подані наступні документи: пакувальний лист GJ202105071-Р від 2 листопада 2021 року, рахунок-фактура (інвойс)-GJ202105071 від 2 листопада 2021 року, коносамент-WMS21103141А від 18 листопада 2021 року, сертифікат про походження товару 21С3303А2918/00100 від 17 листопада 2021 року, залізнична накладна для внутрішніх сполучень - 42918219 від 4 січня 2022 року, рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг № 4427 від 14 грудня 2021 року, документ, що підтверджує вартість перевезення товару № 3823.1 від 14 грудня 2021 року, доповнення до зовнішньоекономічного контракту - Специф №2 від 2 листопада 2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу подання якого для оформлення не супроводжується - LР-42 від 1 вересня 2021 року, договір про надання послуг митного брокера №10/08-21 від 10 серпня 2021 року, договір (контракт) на перевезення 24.06.2021/836-1ОД від 24 червня 2021 року, інші некласифіковані документиАкт зважування №83593 від 29 грудня 2021 року, копія митної декларації країни відправлення 16065269 від 14 листопада 2021 року, інші некласифіковані документи - Тех.опис від 10 січня 2022 року.

10 січня 2022 року відповідачем сформовано електронне повідомлення (запит) митного органу про надання додаткових документів, а декларантом повідомлено про неможливість їх подання з проханням прийняти рішення згідно з поданими документами.

11 січня 2022 року митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UА807000/2022/000047/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807200/2022/000022.

Підставами для прийняття спірного рішення стали розбіжності, наявні, на думку митного органу, в поданих документах, а саме:

1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (Сума витрат на транспортування нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях, Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству, не враховані витрати за експедиторські послуги за межами митної території України, митна декларація країни відправлення надана у поганій якості та без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземну мову міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених п. 3 ст. 53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості;

2) не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари.

Декларантом позивача до митного органу подано ЕМД UА 807200/2022/000318 від 11 січня 2022 року у зв`язку з незгодою з отриманою карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Вказаним вище рішенням коригування митної вартості здійснено за другорядним (резервним) методом; позивачем додатково сплачені відкориговані платежі; товар випущено у вільний обіг.

Вважаючи наведені вище спірні рішення такими, що прямо суперечать нормам та вимогам Митного кодексу України, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Спірні правовідносини виникли з приводу правильності визначення митної вартості товару.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13 березня 2012 року (далі МК України).

Так, відповідно до частини 1 ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 ст. 50 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 ст. 52 глави 8 МК України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 глави 8 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частина 2 ст. 53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 2 статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина 3 ст. 54 МК України).

Пунктом 2 частини 4 статті 54 МК України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана.

Відповідно до частини 6 статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту визначені ст. 57 МК України. Згідно даної статті такими методами є: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 2-3 ст. 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч.ч. 4-5 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Згідно з ч. 10 ст. 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Відповідно до ч.ч. 2-7 ст. 59 МК України при застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5- 7 частини 10 статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать Законам України і є сумісними з відповідними приписами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Аналіз наведених норм Митного кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, обов`язок декларанта подати протягом 10 календарних днів додаткові документи для визначення митної вартості товару виникає за наявності хоча б однієї з таких умов:

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;

- у документах, зазначених у частині другій ст. 53 МК України, наявні ознаки підробки;

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;

- документи, зазначені у частині другій ст. 53 МК України, не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Такі сумніви щодо митної вартості товару можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, тощо.

Як вже зазначалось вище, за результатами розгляду поданих позивачем разом з митними деклараціями документів відповідачем встановлено, що декларантом по окремим деклараціям:

- надано до митниці митну декларацію країни відправлення без перекладу на українську мову або офіційну мову митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, відповідно до вимог статті 254 МКУ, та не зроблено верифікацію експортної митної декларації відповідно до вимог листа ДМСУ від 8 жовтня 2010 року №911/2-10.16111627-ел тощо;

- дата видачі митної декларації країни відправлення раніше ніж дата наданого коносаменту, що не є логічним;

- данні вказані в митній декларації країни відправлення (код товару, відсутня дата інвойсу) не співпадає з іншими даними в товаросупровідних документах;

- декларантом не доведено правильність розподілу транспортних витрат - в наданому рахунку на оплату транспортних послуг (відсутня інформація, щодо вартості експедиторських витрат за межами митної території України), що свідчить про можливість не додання всіх складових до розрахунку митної вартості);

- зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація та документи, які мали вплив на процес формування ціни товару: на матеріал та витрат, понесених виробником в зв`язку з виробництвом товарів; витрат на завантаження, вивантаження, страхування, транспортування до місця перетинання митного кордону України; прибутку, що одержує експортер у результаті поставки в Україну;

- декларантом підприємства не надано до митниці митну декларацію країни відправлення, тощо), а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів;

- декларантом не надано договір на здійснення транспортно-експедиційних послуг;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на ідентичні товари;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація щодо угод на подібні товари;

- не надана декларантом (відсутня у розпорядженні митного органу) інформація:- щодо ідентичних чи подібних товарів, які продаються на митній території України у незмінному стані; - відсутні дані щодо витрат на виплату комісійних винагород, звичайних надбавок на прибуток та загальних витрат у зв`язку з продажом на митній території України;- відсутні дані щодо витрат понесених в Україні на навантаження, вивантаження, транспортування, страхування.

Суд зазначає, що відповідачем у запиті до декларанта про надання додаткових документів не зазначено про необхідність надання вищевказаних документів, їх перекладів, жодних зауважень щодо вартості транспортних послуг в запитах не міститься та запитів документів на підтвердження розрахунку таких послуг відповідачем не надавалося. Відтак, посилання на ненадання вказаних документів у спірних рішеннях є необґрунтованими.

Стосовно ненадання перекладу та нездійснення верифікації експортної митної декларації, суд зазначає наступне.

Згідно з листом Державної митної служби України від 8 жовтня 2010 року № 11/2-10.16/11627-ЕП, адресованим Начальникам регіональних митниць (крім Регіональної інформаційної митниці), Начальникам митниць, з метою вирішення питання практичної реалізації Угоди про інформаційне забезпечення між Держмитслужбою та Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати, 2 серпня 2010 року підписано протокол, яким передбачено, зокрема, що експортна митна декларація на товари походженням з КНР може використовуватися митними органами України як додаткова довідкова інформація за умови верифікації такої декларації та її перекладу на державну мову Українським національним комітетом Міжнародної торгової палати.

Тобто, з аналізу вказаних норм слідує, що відсутність перекладу експортної митної декларації на товари походженням з КНР безпосередньо не впливає на оцінку обґрунтованості вибору методу визначення митної вартості, а переклад українською мовою експортної митної декларації може слугувати лише додатковим документом на підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.

Разом з цим, відповідачем в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості не наведено обставин в обґрунтування необхідності надання перекладу вказаної експортної декларації, пов`язаних з перевіркою або підтвердженням відомостей, зазначених у митній декларації. Так само, не зазначено обґрунтування необхідності здійснення декларантом верифікації декларації країни відправлення, враховуючи, що в силу положень вказаного вище листа Державної митної служби України верифікована експортна митна декларація використовується митними органами виключно як додаткова довідкова інформація.

Стосовно дати оформлення митної декларації країни відправлення та поданого до митного контролю коносаменту.

Згідно з умовами укладеного зовнішньоекономічного контракту, продавець поставляє покупцеві товари, що продаються за цим контрактом на умовах FOB, якщо інше не обумовлено в додатках. Сторони обумовили, з якого порту Китаю буде поставлений товар. Оскільки згідно міжнародних Правил Інкотермс 2010, умови поставки - FОВ означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження, це свідчить, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати і ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FОВ на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Тобто, оформлення декларації країни відправлення раніше дати видачі коносаменту не може визнаватися нелогічним, оскільки спочатку складається декларація країни відправлення, після чого оформлюється супровідні документи на транспортування товару.

У розумінні "Інкотермс 2010" термін "вартість і фрахт" означає, що постачальник оплачує, всі витрати, які необхідні для доставки товару до порту призначення, в тому числі витрати по навантаженню товару на борт судна та будь-які збори у зв`язку з вивантаженням товару у порту призначення, які за умовами договору покладаються на продавця.

Відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту, враховуючи факт перевезення оцінюваного товару на умовах FOB морським транспортом, ціна витрат на навантаження товару до названого порту відвантаження, а також витрати, пов`язані з митним очищенням товару для цілей експорту, були понесені продавцем та включені до контрактної вартості, відтак не підлягають доказуванню позивачем для цілей визначення митної вартості товару.

Так, Верховний Суд, в постановах від 2 березня 2018 року у справі № 804/2997/17, від 12 березня 2019 року у справі №817/604/17 висловив наступний правовий висновок: «термін FOB Інкотермс 2010 передбачає оплату продавцем витрат на завантаження вантажу набортсудна, а тому доводи позивача щодо відсутності як підстав, так і доказів сплати ним зазначених витрат є обґрунтованими».

Таким чином, витрати на транспортування по країні продавця та завантаження на борт судна не потребують додаткового підтвердження для цілей визначення митної вартості товару, поставленого відповідно до умов договору поставки та інвойсами.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, що викладений у постанові від 21 листопада 2019 року у справі №804/9754/15, відповідно до якого МК України не визначає вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів, а тому подані позивачем до митного органу документи, які підтверджують понесення транспортних витрат, є допустимими доказами на підтвердження витрат на перевезення товарів в розумінні статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до п. 2 ч. 3, ч. 11 ст. 58 МК України, витрати на транспортування товару після його ввезення не включаються до митної вартості товарів, тому документи на підтвердження їх розміру і не подаються до митного органу.

Стосовно неподання митної декларації країни відправлення та договору перевезення, суд зазначає, що ненадання цього документу не може бути суттєвою та достатньою підставою для неприйняття декларації, оскільки відсутність вказаного документу не спростовує визначену декларантом митну вартість за основним методом на підставі інших наданих відповідачу документів.

Стосовно доводів відповідача про те, що позивачем не надано документів на підтвердження страхування товару, суд зазначає наступне.

Згідно пункту 5 висновків Довідки щодо узагальнення практики застосування адміністративними судами положень Митного кодексу України, в редакції від 13 березня 2012 року, яка затверджена постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 13 березня 2017 року № 2, якщо за твердженням декларанта страхування не здійснювалося, то декларант не повинен доводити цей факт: декларант повинен підтвердити лише ті факти, які пов`язані з витратами, які, на його думку, входять до митної вартості товарів. Натомість якщо митниця стверджує, що страхування все ж такі здійснювалося (а значить витрати на страхування включаються до митної вартості), то митниця повинна довести наявність цього факту.

За твердженнями позивача страхування товару не здійснювалось, що також підтверджується довідкою про транспортні витрати №3042 від 2 грудня 2021 року, №3826.2 від 14 грудня 2021 року, №885065/21 від 22 грудня 2021 року, №3823.1 від 14 грудня 2021 року.

Стосовно доводів відповідача, що декларантом не надано інформації щодо угод на ідентичні товари, угод на подібні товари, щодо ідентичних чи подібних товарів, що продаються на митній території України, суд зазначає, що у постанові від 26 листопада 2020 року у справі №826/2313/16 Верховний Суд сформулював правовий висновок, відповідно до якого обов`язок доведення того, що пов`язаність між продавцем і покупцем вплинула на митну вартість задекларованих товарів, покладається на митний орган. У разі якщо митний орган не справляється з цим обов`язком, то слід вважати, що взаємовідносини, зазначені в ч. 12 ст. 58 МК України, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Відповідно до вимог частин 12 - 14 ст. 58 МК України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

У разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Таким чином, законодавець покладає на орган доходів та зборів обґрунтування впливу взаємозв`язку між позивачем та продавцем на вартість товару, натомість відповідач переклав обов`язок доведення відсутності впливу взаємозв`язку між позивачем та продавцем на вартість товару.

Оскільки відповідачем не було надано належного письмового обґрунтування впливу взаємозв`язку між позивачем та продавцем на вартість товару (ч. 13 ст. 58 Митного кодексу України), слід вважати, що такі відносини не вплинули на вартість товару.

Зазначений вище висновок підтверджується правовою позицією Верховного Суду, зокрема постановами Верховного Суду у справі №826/2314/16 від 26 серпня 2018 року, у справі №826/27058/15 від 4 квітня 2018 року.

Законом України від 10 квітня 2008 року №250Л/І "Про ратифікацію Протоколу про вступ України до Світової організації торгівлі" Україна приєдналась до Світової організації торгівлі в рамках якої діє Генеральна угода з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ).

Доведення впливу пов`язаності на ціну товару має відбуватись з врахуванням положень міжнародного договору - Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року.

Зміст цієї Угоди вказує на те, що саме митним органом мають бути здійснені дії для перевірки відсутності впливу та надано декларанту право відповіді, в іншому випадку, митна вартість має бути прийнята за заявленим методом. Стосовно операцій, передбачених ч. 18 ст. 58 МК України, то Міжнародний договір виходить з того, що це є альтернативним, іншим (а не імперативним та незамінним) засобом встановлення прийнятності ціни і лише, надає можливість імпортеру показати прийнятність ціни за своєю ініціативою без проведення перевірки контролюючим органом.

Тобто, з аналізу норм МК України та правил і умов, визначених у Генеральній угоді з тарифів і торгівлі вбачається, що обов`язок доведення того, що пов`язаність між продавцем та покупцем вплинув на митну вартість задекларованого товару, лежить на органі доходів і зборів. У разі якщо орган доходів і зборів не справляється із цим обов`язком, то необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій статті 58 МК України, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у постановах від 31 січня 2018 року у справі № 813/7272/13-а, від 5 рудня 2019 року у справі №826/3102/16, від 6 лютого 2020 року у справі №826/24776/15, від 11 червня 2020 року у справі №826/4829/16.

Стосовно тверджень відповідача про те, що зовнішньоекономічний договір (контракт) не засвідчений підписом особи (або підписи не співпадають), уповноваженої на укладання договору (контракту), що може свідчити про відсутність його юридичної сили та ймовірну фіктивність; (підпис на рахунку, щодо транспортних витрат №4248 від 2 грудня 2021 року не співпадає з підписом на довідці, не може братися до уваги, оскільки, як вбачається з матеріалів справи, зовнішньоекономічний договір (контракт) LP-32 від 23 липня 2021 року (та інші контракти, що містяться в матеріалах справи) містять підпис директора ТОВ Десятник А.П., до того ж суд погоджується з твердженнями представника позивача про те, що митний орган не є експертом з виявлення підозрілих підписів, та оскільки експертиз не проводилось, вказані твердження митного органу є необґрунтованими, а отже не можуть слугувати підставою для донарахування митних платежів.

Інші недоліки, зазначені відповідачем у спірних рішеннях, також не можуть бути суттєвою та достатньою підставою для неприйняття митних декларацій.

При вирішенні справи судом також врахована правова позиція Верховного Суду, що викладена в постанові від 25 лютого 2020 року у справі № 260/718/19, де Суд зазначив, що спрацювання системи управління ризиками АСАУР є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками. …. рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності Митним кодексом України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню..

Суд зазначає, що ч. 2 ст. 53 МК України передбачено вичерпний перелік документів, який був наданий позивачем..

При цьому відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 Митного кодексу України інші документи подаються за наявності. При цьому наявність / відсутність цих документів не залежить від волі декларанта, адже частіше це обумовлено їх відсутністю у декларанта через ненадання йому цих документів постачальником товару. Тобто, ненадання з таких підстав до митного оформлення необов`язкових документів, що подаються за наявності (за умови надання всіх належно оформлених обов`язкових документів), не може бути підставою для настання для декларанта негативних наслідків у вигляді коригування митної вартості із застосуванням такого методу, що призвів до збільшення митної вартості товару та, відповідно, до додаткової сплати ним митних платежів.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 30 жовтня 2018 року по справі №826/25605/15 ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Вищевикладені обставини свідчать про не підтвердження під час розгляду справи правомірності рішень, у зв`язку з чим останні підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За подання даного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 11003,96 грн., що підтверджується платіжним дорученням №274 від 1 лютого 2022 року.

Оскільки позов задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача суму судового збору у розмірі 11003,96 грн.

При цьому позивачем заявлено клопотання про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу в розмірі 5000 грн.

Так, положеннями частини 2 ст.134 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 3 ст.134 КАС України).

Частинами 4, 5, 6 статті 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як убачається з матеріалів справи, 30 липня 2021 року між позивачем та Адвокатським бюро «Лончак» було укладено договір № 53 про надання правової допомоги. При цьому, 12 січня 2022 року між сторонами була укладена додаткова угода № 10, яка визначає порядок оплати юридичних послуг у спорі про оскарження рішень про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/002033/2 від 24 грудня 2021 року, №UA807000/2022/000017/2 від 10 січня 2022 року, №UA807000/2022/000035/2 від 10 січня 2022 року, №UA807000/2022/000044/2, №UA807000/2022/000051/2 від 10 січня 2022 року, №UA807000/2022/000046/2 від 11 січня 2022 року та №UA807000/2022/000047/2.

Так, згідно з додатковою угодою до договору про надання правової допомоги сума гонорару (винагороди) за надання адвокатом правничої допомоги у розмірі 5000 грн., складається з підготовки позовної заяви 5000 грн.

Виконання робіт за договором підтверджується актом виконаних робіт від 30 липня 2021 року та фактом подання цього позову до суду.

Суд, ураховуючи складність справи та обсяг наданих послуг адвокатом, вважає, що розмір витрат на правничу допомогу в сумі 5000 грн. є спів мірним та обґрунтованим, та підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. ст. 2, 5, 6, 90, 132, 139, 193, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2021/002033/2 від 24 грудня 2021 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000017/2 від 10 січня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000035/2 від 10 січня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000044/2 від 10 січня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України; про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000051/2 від 10 січня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000046/2 від 11 січня 2022 року.

Визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UA807000/2022/000047/2 від 11 січня 2022 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці (місцезнаходження: вул. Короленка, б.16Б, м. Харків, Харківська обл., ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН (місце знаходження: Рівненська обл., м. Рівне, вул. Мазепи, б. 4А/6А, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 11003,96 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці (місцезнаходження: вул. Короленка, б.16Б, м. Харків, Харківська обл., ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ЛАЙТКОМ ПРОДАКШН (місце знаходження: Рівненська обл., м. Рівне, вул. Мазепи, б. 4А/6А, ) судові витрати зі сплати правничої допомоги в розмірі 5000 грн.

Вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 7 червня 2023 року, у повному обсязі рішення виготовлено 12 червня 2023 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя В.С. Дмитрієв