Справа № 260/3936/23
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2023-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 червня 2023 рокум. Ужгород№ 260/3936/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Рейті С.І., розглянувши в порядку письмового провадження заперечення представника Державної служби України з безпеки на транспорті проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Закарпатського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування рішення.

Ухвалою судді від 22.05.2023 року відкрито провадження у адміністративній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

12.06.2023 року до суду надійшли заперечення представника Державної служби України з безпеки на транспорті проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Зі змісту поданих заперечень, з огляду на предмет та підстави позову у справі, коло питань, що виникатимуть під час її розгляду, резонансність та складність суспільних правовідносин, враховуючи мету і завдання, яке перед собою ставить підготовче судове засідання, вважає, що судом має відбуватись розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Стосовно значення справи для сторін, категорії та складності справи, значного суспільного інтересу. Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач не згоден із рішенням колегіального органу щодо припинення йому доступу до інформаційної системи на певний період, яке прийнято за наслідками оцінки повідомлень правоохоронних та прикордонних органів про незаконні дії щодо перетину кордону чоловіками у віці від 18 до 60 років у період дії на території України правового режиму воєнного стану. Тобто, вважає, що наразі формулювання предмету спору зумовлює необхідність заслуховування позивача та уточнення змісту, суті порушення його прав та того, чи буде ефективним обраний ним спосіб захисту, з огляду на невідповідність його положенням статті 5 КАС України та Порядку перетинання державного кордону громадянами України.

Крім того, повідомляє, що справа має важливе значення не лише для сторін у справі, а й становить значний суспільний інтерес з огляду на те, що наразі це перша та єдина судова справа про оскарження рішення комісії, якою реалізується повноваження визначені Порядком.

Фактично, результат розгляду вказаної справи буде сприяти формуванню правозастосовчої практики та є важливим для Укртрансбезпеки, як органу ліцензування, та осіб, які здійснюють господарську діяльність у сфері перевезень.

При цьому, вказані правовідносини є складними та структурними, потребують залучення третіх осіб, витребування доказів, які є частиною кримінального провадження та можливого залучення свідків для належного встановлення обставин спірних правовідносин.

З метою належного захисту прав та інтересів Укртрансбезпеки шляхом підготовки відзиву та надання до суду і учасникам процесу доказів у справі № 260/3936/23, просить розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Розглянувши подане клопотання, дослідивши необхідні для його розгляду матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення з огляду на наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 12 КАС України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

За приписами ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому частиною першою статті 259 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: 1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 5-6 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо, зокрема, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд звертає увагу, що ч. 6 ст. 12 КАС України визначені справи, які даним Кодексом віднесені до справ незначної складності та жодних роз`яснень чи відсилок стосовно того, що такі справи за вказаним виключенням мають розглядатись за правилами загального позовного провадження дана норма не містить.

Водночас, п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України надає право суду віднести будь-яку іншу справу, у якій суд дійде висновку про її незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, тобто ті, які передбачені частиною четвертою КАС України.

Суд зазначає, що відповідно до положень ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України дана справа не належить до категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження та не належить до категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 257 КАС України передбачений порядок, згідно якого при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, зокрема, категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків; кількість сторін та інших учасників справи, тощо.

При цьому, суд звертає увагу, що у заявленому клопотанні не вказано, для встановлення яких саме обставин, виходячи із характеру спірних правовідносин та предмету доказування, необхідно розглянути справу за правилами загального позовного провадження, та що об`єктивно перешкоджає розглянути цю справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін на підставі наявних у ній доказів та заяв по суті справи.

З приводу посилань представника на те, що справа становить суспільний інтерес та має важливе значення для відповідача, то суд вказує на наступне.

Вжите законодавцем словосполучення значний суспільний інтерес необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Заявлене клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не містить жодних аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Одночасно, суд звертає увагу, що представник відповідача належним чином не обґрунтовує підстави розгляду справи за більш тривалою процедурою у порядку загального позовного провадження, з проведенням підготовчого судового засідання.

Також, заявник не вказав, чому не може викласти свої доводи в заявах по суті справи, та надати відповідні докази. Суд враховує характер спірних правовідносин у цій справі, предмет та підстави позову, склад учасників справи, а також те, що позиція учасників справи може викладатись в заявах по суті спору. За наведених обставин суд не встановив підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження. Таким чином в задоволенні клопотання представника про перехід в загальне провадження слід відмовити.

Також, суд зазначає, що у спрощеному позовному провадженні сторони не позбавлені права ознайомлюватися із наявними у справі доказами, подавати додаткові докази та пояснення. Жодних перешкод у доведенні своєї позиції сторонами у визначеному судом порядку розгляду справи, на переконання суду, не існує.

При цьому, суд зазначає, що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження жодним чином не нівелює обов`язок суду всебічно та у повному обсязі дослідити всі обставини справи, надавши їм належну правову оцінку.

Суд зазначає, що суть спору не свідчить про наявність виключної правової проблеми, значну складність справи чи суспільний інтерес до її розгляду.

На думку суду, характер спірних правовідносини та предмет доказування даної справи не вимагають проведення судового засідання, в порядку загального позовного провадження або з викликом сторін, для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З цих підстав, суд залишає заперечення представника відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без задоволення.

Враховуючи викладене, а також те, що дана справа не підпадає під перелік справ, які розглядаються виключно за правилами загального позовного провадження (ч.4 ст.12 КАС України), суд не находить підстав для задоволення клопотання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження на час вирішення вказаного клопотання.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заперечення представника Державної служби України з безпеки на транспорті проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

2. У задоволенні клопотання представника Державної служби України з безпеки на транспорті про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

СуддяС.І. Рейті