Справа № 160/9479/23
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-05-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

09 травня 2023 року Справа №160/9479/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

04.05.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, поданий представником позивача адвокатом Голобородьком Денисом Ігоровичем, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії у зв`язку з втратою годувальника на підставі довідки Державної установи Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області від 21.09.2021 р. №33/24-/С-4885 Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату пенсії у зв`язку із втратою годувальника ОСОБА_1 на підставі довідки Державної установи Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області від 21.09.2021 р. №33/24-/С-4885 Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 .

Згідно з положеннями частини 8 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою-шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суд зазначає, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Водночас, суд зауважує, що за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 4 статті 161 КАС України визначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частин 1 та 2 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Суд звертає увагу, що в адміністративному позові оскаржуються дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії у зв`язку з втратою годувальника на підставі довідки Державної установи Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області від 21.09.2021 р. №33/24-/С-4885 Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 .

Проте, в порушення наведених норм в позовних вимогах не було вказано дату, коли саме відповідачем було вчинено оскаржувані дії, а також не зазначено з якої дати, на думку позивача, відповідач мав здійснити перерахунок пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з втратою годувальника на підставі означеної довідки.

Водночас, позивач просить суд: «зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити перерахунок та виплату пенсії у зв`язку із втратою годувальника ОСОБА_1 на підставі довідки Державної установи Територіальне медичне об`єднання МВС України по Дніпропетровській області від 21.09.2021 р. №33/24-/С-4885 Про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 ».

При цьому, суд звертає увагу, що в тексті позовної заяви представник позивача посилається, зокрема, на те, що «24.03.2023 року ОСОБА_1 , як дружина пенсіонера звернулась до ГУ ПФУ в Дніпропетровській області із заявою про призначення/перерахунок пенсії. ОСОБА_1 просила призначити їй пенсію у зв`язку із втратою годувальника. 07.04.2023 року, ОСОБА_1 отримала довідку, у якій підтверджено, що остання перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду в Дніпропетровській області як отримувач пенсії в разі втрати годувальника. Підстава: пенсійна справа . Тобто, пенсію Позивачу призначено з 01.04.2023 року у зв`язку з втратою годувальника.». Поряд із цим, в тексті позовної заяви вказано, що «Вважаємо, що рішення ГУ ПФУ України в Дніпропетровській області щодо не врахування довідки від 21.09.2021 за № 33/24/С-4885 під час призначення пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з втратою годувальника є протиправним. Крім того, для відновлення порушених прав, необхідно зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області здійснити з дати призначення пенсії Позивачу перерахунок та виплату пенсії на підставі довідки про розмір грошового забезпечення від 21.09.2021 за № 33/24/С-4885...».

Матеріалами позовної заяви підтверджено, що 24.03.2023 позивач звернувся до відділу обслуговування військовослужбовців та деяких інших категорій громадян (сервісного центру) ГУ ПФУ в Дніпропетровській області із заявою про призначення пенсії у зв`язку із втратою годувальника.

Поряд із цим, адвокат Голобородько Д.І. в інтересах позивача звернувся до відповідача із адвокатським запитом, у якому просив:

- повідомити, в якому розмірі (відсотку від заробітку годувальника) було призначено пенсію ОСОБА_1 у зв`язку із втратою годувальника;

- повідомити, яку довідку про розмір грошового забезпечення померлого ОСОБА_2 було враховано під час призначення пенсії ОСОБА_1 у зв`язку із втратою годувальника;

- чи було враховано під час призначення пенсії ОСОБА_1 у зв`язку із втратою годувальника довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_2 від 21.09.2021 року № 33/24-/С-4885 видану за листопад 2019 року та враховуючи 80% суми грошового забезпечення?

- якщо не було враховано відомості, зазначені у п. 3 прохальної частини адвокатського запиту під час призначення пенсії ОСОБА_1 у зв`язку із втратою годувальника прохання їх враховувати;

- надати належним чином засвідчений детальний розрахунок пенсії ОСОБА_1 у зв`язку із втратою годувальника, протокол з пенсійної справи останньої та інші документи, пов`язані з переходом на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.

Тобто, вищевказаний адвокатський запит жодних вимог про здійснення перерахунку пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2023 на підставі довідки від 21.09.2021 №33/24-/С-4885 не містить.

На означений запит листом відділу розгляду звернень управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області від 20.04.2023 №0400-010202-8/51706 адвокату Голобородьку Д.І,. повідомлено, що з 24.03.2023 ОСОБА_3 призначено пенсію в разі втрати годувальника відповідно до Закону № 2262 на підставі довідки від 18.03.2018 за № 83/33529 наданої ГУМВС України в Дніпропетровській області з наступних видів грошового забезпечення годувальника: посадового окладу - 2400,00 грн; окладу за військовим званням - 2200,00 грн; 45% надбавки за вислугу років - 2070,00 грн; премія 0,96% - 64,03 грн. Всього грошове забезпечення 6734,40 грн. Розмір пенсії 30% від грошового забезпечення складає 2020,21 грн. Відповідно до статті 37 Закону № 2262 розміри пенсій в разі втрати годувальника, які призначаються членам сімей військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, не можуть бути нижче двох визначених законом розмірів прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Законом України від 03 листопада 2022 року № 2710-ІХ «Про Державний бюджет України на 2023 рік» з 01.01.2023 розмір прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, встановлено на рівні 2093,00 грн.

Крім того, у листі повідомлено, що на виконання Постанови № 713 ОСОБА_1 нараховано щомісячну доплату до пенсії в сумі 2000,00 грн. Таким чином, з 24.03.2023 загальний розмір пенсійної виплати ОСОБА_1 становить 4186,00 грн. На виконання рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.03.2022 по справі №160/22227/21 ОСОБА_2 проведено перерахунок пенсії з 01.12.2019 у розмірі 70% від грошового забезпечення 20639,58 грн, яке зазначено у довідці від 21.09.2021 за № 33/24/С-4885, яка надана Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області». Перерахунок пенсії за рішенням суду проводиться особі, відносно якої воно прийняте. Враховуючи зазначене, для проведення ОСОБА_1 перерахунку пенсії на підставі зазначеної у запиті довідки від 21.09.2021 за № 33/24/С-4885, наданої на ім`я чоловіка ОСОБА_2 Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Дніпропетровській області», немає законних підстав.

Отже, суд звертає увагу, що матеріали позовної заяви не містять доказів ані «призначення Позивачу пенсії з 01.04.2023 року у зв`язку з втратою годувальника», як на це посилається представник позивача, ані доказів звернення із заявою про перерахунок пенсії позивача на підставі вищеозначеної довідки саме з 01.04.2023. Клопотання про витребування таких доказів з дотриманням вимог ст.80 КАС України до суду також надано не було.

Поряд із цим, в тексті адміністративного позову наявне посилання на те, що позивач вважає рішення ГУ ПФУ в Дніпропетровській області (без зазначення реквізитів такого рішення) щодо не врахування довідки від 21.09.2021 за №33/24/С-4885 під час призначення пенсії ОСОБА_1 у зв`язку з втратою годувальника протиправним. Проте, прохальна частина не містить відповідних вимог про оскарження рішення про призначення позивачу пенсії по втраті годувальника в частині розрахунку розміру пенсії померлого годувальника, використаного для обчислення пенсії ОСОБА_1 , тощо.

Тобто, внаслідок різного формулювання позовних вимог та їх обґрунтування суд не може дійти висновку про те, чи оскаржує позивач дії відповідача при призначенні їй пенсії у зв`язку з втратою годувальника або просить суд визнати дії щодо відмови в перерахунку її пенсії на підставі додатково наданої заяви та довідки від 21.09.2021 за №33/24/С-4885 (без конкретизації дати вчинення таких дій).

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом предмету спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України та/або обґрунтуванням заявлених позовних вимог відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі, та/або доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами відповідно до вимог КАС України та/або обґрунтуванням заявлених позовних вимог відповідно до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі, та/або доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити, що за приписами частини 7 статті 18 КАС України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно