Справа № 320/4036/21
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року справа №320/4036/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними дій, бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (далі - позивач та/або ТОВ «Васт-Транс») з позовом до Головного управління ДПС у Київській області, як відокремленого підрозділу ДПС України (далі - відповідач та/або контролюючий орган, ГУ ДПС у Київській області) та, з урахуванням уточнених позовних вимог (т. 3, а.с. 190-219) просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Київській області щодо не внесення до ІКП, на якій обліковуються рахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформації про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до відшкодування за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн.;

- зобов`язати ГУ ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс»;

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Київській області, яка полягає у не відображенні в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі відповідних складових сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що поновлені за результатами судового оскарження податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0 про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, відобразити в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі поновлених за результатами судового оскарження Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» у справі №2а-1750/12/1070 податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0, інформацію про зменшені суми бюджетного відшкодування за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс»;

- визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, які полягають у зменшенні переплати 02.04.2020 в інтегрованій картці платника (ТОВ «Васт-Транс» 30367782) з податку на додану вартість на підставі судових ухвал у справі №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19 та податкової декларації з податку на додану вартість № у розмірі 1 744 466,86 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, відобразити в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування суму податку на додану вартість у розмірі 1 744 466,86 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс»;

- стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати у розмірі 12270,00 грн.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що станом на день звернення до суду із даним адміністративним позовом рішення Київського окружного адміністративного суду у справі №810/1547/18 відповідачем не виконано, інформація про заявлені ТОВ «Васт-Транс» суми бюджетного відшкодування не внесена ні до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, ні до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Представник позивача наполягає, що не виконання контролюючим органом своїх обов`язків, встановлених податковим законодавством та рішенням Київського окружного адміністративного суду у справі №810/1547/18, призвело до не включення до ІКП заявлених ТОВ «Васт-Транс» сум бюджетного відшкодування, що були відображені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації за лютий 2015 року, як не погашені залишки минулого періоду, розмір яких був встановлений під час розгляду справи №320/1283/19 і складає - 2 280 623,00 грн. та суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість за лютий і березень 2007 року в розмірі 163 361,00 грн. (справа №2а-1750/12/1070).

ТОВ «Васт-Транс» стверджує, що не відображення в його ІКП сум бюджетного відшкодування, що були відображені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації за лютий 2015 року та, в подальшому їх списання у зв`язку із його відшкодуванням державою мало своїм наслідком формування у позивача податкового боргу. Окрім цього ТОВ «Васт-Транс» зазначає, що контролюючий органом безпідставно було проведено списання переплати 02.04.2020 на підставі судових ухвал у справі №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19 та податкової декларації з податку на додану вартість № на загальну суму 1 744 466,86 грн.

Представник відповідача проти позову заперечує, проте письмового відзиву на позовну заяву не подавав. Водночас, представником контролюючого органу надавались документи на виконання вимог ухвал суду, у тому числі зворотні боки облікової картки платника податку та інтегрованої картки платника з податку на додану вартість ТОВ «Васт-Транс» за періоди з 2007-2020 роки, службові записки юридичного управління ГУ ДФС у Київській області, пояснення щодо відображення спірних сум бюджетного відшкодування в ІКП позивача.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.04.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 18.05.2021. Витребувано докази від сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 повторно витребувано докази у справі від відповідача та нові докази від відповідача, відкладено підготовче засідання на 08.06.2021.

01.06.2021 на адресу суду від відповідача надійшло клопотання про заміну відповідача ГУ ДПС у Київській області () на правонаступника ГУ ДПС у Київській області ().

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.06.2021 здійснено заміну відповідача у даній справі - Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377) на його правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (ідентифікаційний код 44096797; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а). Прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» про уточнення позовних вимог від 18.05.2021 №188. Продовжено строк проведення підготовчого провадження по справі на 30 календарних днів та відкладено підготовче судове засідання на 29.06.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 прийнято до розгляду заяву позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» про уточнення позовних вимог від 29.06.2021 №190. Повторно витребувано докази від відповідача та нові докази від відповідача, відкладено підготовче засідання на 27.07.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.07.2021 повторно витребувано докази у справі від відповідача та відкладено підготовче засідання на 09.09.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.09.2021 повторно витребувано докази у справі від відповідача. Закрито підготовче провадження та вирішено перейти до розгляду справи №320/4036/21 по суті одразу після закриття підготовчого судового засідання 09.09.2021.Викликано для участі у судовому засіданні спеціаліста - посадову особу органу ГУ ДПС у Київській області, яка володіє спеціальними знаннями з питання оперативного обліку платежів в інтегрованій картці платника з ПДВ щодо епізодів податкових правопорушень, які є предметом розгляду у даній справі.

Також ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.09.2021 витребувано від спеціаліста - посадової особи органу ГУ ДПС у Київській області письмові пояснення щодо відображення в КОР та ІКП спірних сум, які є предметом розгляду у даній справі. Відкладено судове засідання на 23.09.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.09.2021 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю отримання доказів від відповідача на 05.10.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.10.2021 витребувано докази у справі від відповідача та відкладено судове засідання на 21.10.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.10.2021 судове засідання відкладено у зв`язку з необхідністю отримання доказів від відповідача на 16.11.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.11.2021 витребувано докази у справі від Бучанського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області.

У судове засідання, призначене на 02.12.2021, з`явились представники сторін та спеціаліст. Витребувані ухвалою суду від 16.11.2021 докази від Бучанського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Київській області суду не надані. Разом з цим, листом від 15.11.2021 №17544/10-36-18-13 Бучанський відділ камеральних перевірок Головного управління ДПС у Київській області повідомив суд, що документ під назвою «службова записка галузевого підрозділу №4472/10-13-15-03», на підставі якого 30.12.2015 в ІКП з ПДВ ТОВ «Васт-Транс» виключено збільшення суми ПДВ, що підлягала бюджетному відшкодуванню на розрахунковий рахунок, надати не вбачається за можливе, оскільки термін його зберігання минув (т. 7, а.с. 16).

В судовому засіданні 13.01.2022 представник позивача позовні вимоги підтримав, у той час коли представник відповідача щодо задоволення позовних вимог заперечив.

Разом з цим, в судовому засіданні 13.01.2022 судом, за згодою представників сторін, судом ухвалено про подальший розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Васт - Транс» () зареєстроване як юридична особа 19.03.1999, що підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

20.03.2015 позивачем подано до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2015 рік, у графі 26 «Сума залишку від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок поточного (звітного) податкового періоду» зазначено суму 2 280 623,00 грн. (т. 1, а.с. 93-95).

До вказаної податкової декларації ТОВ «Васт-Транс» додано Розрахунок коригування сум податку на додану вартість до податкової декларації з податку на додану вартість (Д1) (т. 1, а.с. 96), Розрахунок суми залишку від`ємного значення попередніх податкових періодів до 01 лютого 2015 року (Д2), у якому зазначено суму залишку від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів станом на кінець поточного (звітного) податкового періоду у розмірі 2 280 623,00 грн. (т. 1, а.с. 97), Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (т. 1, а.с. 98), заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, що перевищує суму, яка підлягає перерахуванню до бюджету (Д4), у якій останній просив перерахувати суму 2 149 942,00 грн., визначену в податковій декларації за лютий 2015 року на його розрахункові рахунки (т. 1, а.с. 99), Розшифровку податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізі контрагентів (Д5) (т. 1, а.с. 100-101).

Наведені документи прийняті податковим органом, що підтверджуються квитанцією №2 від 20.03.2015 (т. 1, а.с. 101).

17.04.2015 позивачем подано до контролюючого органу уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2015 року, де в рядку 26 зазначено суму від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на початок звітного (податкового періоду) у розмірі 2 280623,00 грн., а в рядку 23.2 «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника в банку (гр. 23.2)» зазначено суму 192 059, 00 грн. (т. 1, а.с. 103-104).

До уточнюючого розрахунку платником були додані: розрахунок суми залишку від`ємного значення попередніх податкових періодів до 01 лютого 2015 року (Д2) (т. 1, а.с. 105-106), розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (т. 1, а.с. 107); заява про повернення суми бюджетного відшкодування (Д4) (т. 1, а.с. 108-109), де ТОВ «Васт-транс» визначено суму бюджетного відшкодування на рахунок в банку у розмірі 2 280 623,00 грн. (т. 1, а.с. 108-109).

Вказана податкова звітність прийнята податковим органом, що підтверджується квитанцією №2 від 17.04.2015 (т. 1, а.с. 110).

Між тим, судом встановлено, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2019 у справі №320/1283/19 стягнуто з Державного бюджету через ГУ ДКС у Київській області на користь ТОВ «Васт-Транс» заборгованість із відшкодування ПДВ в розмірі 2280623 грн. та 3131139,17 грн. пені з 25.05.2015 по 18.03.2019.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.02.2020 апеляційну скаргу ГУ ДПС у Київській області було залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

На підставі виконавчого листа, виданого 06.03.2020 у справі №320/1283/19, 02.04.2020 ГУ ДКС у Київській області було перераховано ТОВ «Васт-Транс» заборгованість по відшкодуванню з ПДВ у розмірі 2 280 623,00 грн., що не заперечується позивачем та про що зазначається ним у позовній заяві (т. 1, а.с. 3).

Надаючи оцінку позовним вимогам ТОВ «Васт-Транс» в частині не відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника (позивача) суми бюджетного відшкодування у розмірі 2 280 623,00 грн. та зобов`язання відповідача вчинити такі дії суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

У відповідно до підпункту 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника, у тому числі автоматичне бюджетне відшкодування у порядку та за критеріями, визначеними у розділі V цього Кодексу;

Згідно із пунктом 33 підрозділу 2 розділу XX ПК України за вибором платника податку, який він відображає у заяві, що подається у складі податкової декларації, непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року, задекларовані до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року в рахунок зменшення податкових зобов`язань з податку на додану вартість наступних звітних (податкових) періодів, від`ємне значення суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 статті 200 цього Кодексу, та залишок від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів після бюджетного відшкодування, задекларовані платниками податку за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року:

а) або без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, збільшують розмір суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначену пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, з одночасним збільшенням розміру суми податкового кредиту у податковій декларації за звітний (податковий) період, в якому було здійснено таке збільшення.

Суми такого від`ємного значення та/або бюджетного відшкодування можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку;

б) або підлягають поверненню платнику у порядку, визначеному статтею 200 Кодексу у редакції, що діяла станом на 31 січня 2014 року.

Пунктами 200.1-200.4 статті 200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу), а в разі відсутності податкового боргу - зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Якщо в наступному податковому періоді сума, розрахована згідно з пунктом 200.1 цієї статті, має від`ємне значення, то:

а) бюджетному відшкодуванню підлягає частина такого від`ємного значення, яка дорівнює сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, а в разі отримання від нерезидента послуг на митній території України - сумі податкового зобов`язання, включеного до податкової декларації за попередній період за отримані від нерезидента послуги отримувачем послуг;

б) залишок від`ємного значення попередніх податкових періодів після бюджетного відшкодування включається до складу сум, що відносяться до податкового кредиту наступного податкового періоду.

Положеннями пунктів 200.7-200.13 статті 200 ПК України регламентовано, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

До податкової декларації платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису відповідно до закону.

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

За наявності достатніх підстав, які свідчать, що розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено з порушенням норм податкового законодавства, контролюючий орган має право провести документальну позапланову виїзну перевірку платника для визначення достовірності нарахування такого бюджетного відшкодування протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном проведення камеральної перевірки.

Перелік достатніх підстав, які надають право податковим органам на позапланову виїзну документальну перевірку платника податку на додану вартість для визначення достовірності нарахування бюджетного відшкодування податку, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Контролюючий орган зобов`язаний у п`ятиденний строк після закінчення перевірки подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

На підставі отриманого висновку відповідного контролюючого органу орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання висновку контролюючого органу.

Як вбачається з матеріалів справи позивач скористався своїм правом на подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платнику податку, що перевищує суму, яка підлягає нарахуванню до бюджету у розмірі 2 280 623,00 грн.

У той же час зазначене право ТОВ «Васт-Транс» остаточно реалізовано 02.04.2020, внаслідок перерахування ГУ ДКС у Київській області заборгованості по відшкодуванню з ПДВ у розмірі 2 280 623,00 грн. та пені у розмірі 3 131 139,17 грн. за порушення строків відшкодування податку на додану вартість за період з 25.05.2015 по 18.03.2019, в порядку виконання рішення суду в адміністративній справі №320/1283/19, що підтверджується, у тому числі службовою запискою Управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області від 13.05.2021 №7335/10-36-18-05 (т. 4, а.с. 62).

Вказані операції в автоматичному режимі відображені в індивідуальній картці ТОВ «Васт-Транс», наявній в матеріалах справи.

Разом з тим, в межах даної адміністративної справи позивач просить суд зобов`язати контролюючий орган відобразити суму від`ємного значення (бюджетного відшкодування) з податку на додану вартість згідно податкової декларації за лютий 2015 року в інтегрованій картці платника та вважає, що таке не відображення свідчить про протиправну бездіяльність останнього та має своїм наслідком порушення матеріально-правового інтересу ТОВ «Васт-транс».

При наданні оцінки зазначеному суд звертає увагу на таке.

Наказом Міністерства доходів і зборів України №765 від 05.12.2013, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 04.02.2014 за №217/24994 затверджено Порядок ведення органами Міністерства доходів і зборів України оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів (далі - Порядок 765, у редакції, чинній станом на час подання відповідної податкової декларації), яким встановлюється механізм ведення територіальними органами Міністерства доходів і зборів України (далі - Міндоходів) оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів.

У пункті 3 розділу I Порядку №765 визначено, що інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску, що включає комплекс облікових показників з інтегрованих підсистем, за повноту, достовірність і своєчасність відображення яких несуть відповідальність структурні підрозділи територіальних органів Міндоходів за функціональними напрямами роботи; платник - платник податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, інших платежів, які сплачуються під час митного оформлення товарів.

Облік податків, зборів та єдиного внеску ведеться підрозділами Міжрегіонального головного управління Міндоходів - Центрального офісу з обслуговування великих платників (далі - Міжрегіональне ГУ), спеціалізованих державних податкових інспекцій з обслуговування великих платників (далі - СДПІ), державних податкових інспекцій в районах, містах (крім міст Києва та Севастополя), районах у містах, об`єднаних державних податкових інспекцій (далі - ДПІ) відповідно до функціональних повноважень (п. 4 р. I Порядку №765).

Згідно з пунктом 7 розділу I Порядку №765 контроль за достовірністю відображення в інформаційній системі показників стану розрахунків платників, механізму виявлення, усунення та упередження випадків неповного, неправильного або несвоєчасного відображення облікових показників та некоректного формування зведених і звітних показників центральної бази даних забезпечується структурними підрозділами за закріпленими напрямами роботи.

Відповідно до пункту 1 розділу II Порядку №765 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску територіальними органами Міндоходів відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися платниками, а для обліку сум передоплати - за кожним платником.

При взятті на облік платника протягом відповідного року територіальним органом Міндоходів відкриваються інтегровані картки платника з дати нарахування або сплати податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску (залежно від того, яка з цих подій настала раніше).

За наявності у платника залишку коштів передоплати на депозитному рахунку 3734 після проведення всіх необхідних процедур із закриття звітного року відповідно до виведеного вихідного сальдо за результатами операцій на кінець бюджетного року відкриваються інтегровані картки.

Операції в інтегрованій картці платника здійснюються в хронологічному порядку (п. 7 р. II Порядку №765).

Відповідно до пункту 8 розділу II Порядку №765 залежно від призначення платежів відкриваються такі інтегровані картки платника, зокрема для здійснення обліку податку на додану вартість (для платників - юридичних та фізичних осіб, які включені до реєстру платників податку на додану вартість).

Згідно із пунктами 9, 10, 11 розділу II Порядку №765 для зведеного оперативного обліку надходжень платежів, повернення коштів, помилково або надміру зарахованих сум територіальними органами Міндоходів в електронному вигляді ведуться реєстри надходжень та повернень платежів за відповідною формою.

Реєстри за платежами до бюджету ведуться виключно за кодами бюджетної класифікації, контроль за справлянням (стягненням) платежів за якими покладено на Міндоходів.

Форми інтегрованих карток платника мають лицьовий та зворотний боки.

Зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника (суми нарахованого та сплаченого платежів, пені, штрафних (фінансових) санкцій, процентів за користування розстроченням (відстроченням) грошових зобов`язань (податкового боргу), суми податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, надміру та/або помилково сплачені, заявлені до відшкодування тощо) за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами, операції, що проводяться з коштами передоплати.

За правилами пункту 13 розділу II Порядку №765 занесення/перенесення, виключення/включення операцій в інформаційній системі проводяться структурними підрозділами територіальних органів Міндоходів, на які покладено функції з введення відповідної інформації.

Контроль за достовірністю та повнотою відображення інформації в інформаційній системі забезпечується структурними підрозділами, на які покладено функції з введення відповідної інформації.

Посадовими особами ГУ Міндоходів на підставі даних інтегрованої картки щороку станом на 1 січня здійснюється інвентаризація взаєморозрахунків за кожним платником та оформлюється акт про звірення залишків сум коштів передоплати на відповідному рахунку, відкритому на ім`я ГУ Міндоходів (додаток 3), обидва примірники якого направляються листом з повідомленням про вручення платнику податків для узгодження суми залишку. Протягом 30 днів з дати складання ГУ Міндоходів акта про звірення залишків перший примірник, підписаний платником, повинен бути повернений ГУ Міндоходів (п. 16 р. II Порядку №765).

Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до наступних висновків.

По-перше, інтегрована картка платника податків (далі - ІКП) це форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів, передоплати та єдиного внеску, що включає комплекс облікових показників з інтегрованих підсистем, складається з лицьового та зворотного боку.

По-друге, за повноту, достовірність і своєчасність відображення даних в ІКП несуть відповідальність структурні підрозділи територіальних органів Міндоходів за функціональними напрямами роботи.

По-третє, зворотний бік інтегрованої картки відображає стан розрахунків платника, у тому числі заявлені платником до відшкодування суми податку на додану вартість.

Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідачем не було забезпечено відображення сум від`ємного значення з податку на додану вартість згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 623,00 грн. в інтегрованій картці ТОВ «Васт-Транс».

Наведені обставини підтверджуються і службовою запискою ГУ ДФС у Київській області від 19.04.2019 №1556/10-36-12-02-06 (т. 2, а.с. 133-134), у відповідності до якої у зв`язку із порушенням ТОВ «Васт-Транс» норм ПК України та порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.09.2014 №996, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.10.2014 за №1267/26044 сума заявленого бюджетного відшкодування не відображена в індивідуальній картці платника ТОВ «Васт-Транс» (30367782).

Разом з цим вирішуючи питання щодо наявності/відсутності підстав для визнання бездіяльності контролюючого органу протиправною та зобов`язання відповідача внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» суд враховує наступне.

Згідно із частиною 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За своїм смисловим навантаженням термін «законний інтерес» є тотожним «охоронюваному законом інтересу», оскільки саме законність обумовлює надання інтересу правової охорони.

Поняття законного (охоронюваного законом) інтересу міститься в рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 1-10/2004, згідно з яким поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам. Ознаки, притаманні законному інтересу, визначені у вже згадуваному рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 року у справі № 1-10/2004. Поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним. Розмежовуючи суб`єктивне право, і пов`язаний з ним інтерес, Конституційний Суд України зазначає, що перше є особливим дозволом, тобто дозволом, що відображається у відомій формулі: "Дозволено все, що передбачено у законі", а друге - простим дозволом, тобто дозволом, до якого можна застосовувати не менш відоме правило: "Дозволено все, що не забороняється законом". Інтерес, навіть перебуваючи під охороною закону чи права, на відміну від суб`єктивного права, не має такої правової можливості, як останнє, оскільки не забезпечується юридичним обов`язком іншої сторони. Законний інтерес відбиває лише легітимне прагнення свого носія до того, що не заборонено законом, тобто тільки його бажання, мрію, потяг до нього, а отже - й не юридичну, а фактичну (соціальну) можливість. Це прагнення у межах сфери правового регулювання до користування якимось конкретним матеріальним або нематеріальним благом. Відмінність такого блага від блага, яке охоплюється змістом суб`єктивного права, полягає в тому, що користування благом, на яке особа має право, визначається можливістю в рамках закону, а до якого має законний інтерес - без вимог певних дій від інших осіб або чітко встановлених меж поведінки.

З огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України, об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.

Для визначення інтересу як об`єкту судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені КАС України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес як об`єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.

Зі змісту норми частини 1 статті 5 КАС України слідує, що судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який має такі ознаки: (а) має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання; (б) пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом; (в) є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає; (г) є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»); (д) суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.

Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу (а отже і матеріально-правової заінтересованості), є: (а) незаконність інтересу - його суперечність Конституції, законам України, принципам права; (б) не правовий характер вимог - вимоги не породжують правових наслідків для позивача. Це виключає можливість віднесення спору до «юридичного» відповідно до частини 2 статті 124 Конституції України; (в) встановлена законом заборона пред`явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю); (г) коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності); (д) позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.

Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду: а) порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або б) порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або в) створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або г) мають місце інші ущемлення законних інтересів.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16 та від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18.

Варто звернути увагу на те, що у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

При цьому, під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №910/7164/19.

Окрім цього у постановах Верховного Суду від 17.04.2019 у справі №342/157/17, від 18.02.2021 у справі №160/6885/19 Верховний Суд дійшов до висновку про те, що протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Крім того, потрібно з`ясувати юридичний зміст, значимість, тривалість та межі протиправної бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість/протиправність бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що відповідно до зворотного боку ІКП з податку з податку на додану вартість станом на 01.04.2020 у ТОВ «Васт-Транс» обліковувалась переплата у розмірі 1 744 466,86 грн., що підтверджується службовою запискою Управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області від 25.05.2021 №2180/10-36-12-05-29 (т. 4, а.с. 63).

Після фактичного відшкодування ПДВ на банківський рахунок ТОВ «Васт-Транс» суми в розмірі - 2 280 623,00 грн. 02.04.2020 в ІКП була відображена облікова операція про суму відшкодування ПДВ на рахунок платника, в результаті чого за позивачем виник податковий борг в розмірі - 536 156,14 грн. (1744466,86 - 2280623 = -536156,14 грн.)

В подальшому позивачем було подано податкову декларацію з ПДВ за березень 2020 року, відповідно до якої платник задекларував суму, яка підлягає бюджетному відшкодуванню в розмірі - 68 076 грн.

Зазначена сума, як і заявлені суми до відшкодування за попередні періоди, у відповідності до вимог статті 200 ПК України та положень Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881, була відображена в ІКП ТОВ «Васт-Транс».

Вказані обставини встановлені судовим рішенням в адміністративній справі №320/4669/20.

Аналіз зазначеного дає суду підстави дійти до висновку, що внаслідок не відображення контролюючим органом в ІКП позивача суми ПДВ, яка була заявлена у декларації за лютий 2015 року (уточнюючий розрахунок до декларації подано 17.04.2015) у розмірі 2 280 623,00 грн., після її списання 02.04.2020 сформувалась недоїмка, з урахуванням суми переплати наявної у ТОВ «Васт-Транс» станом на 01.04.2020 - 1 744 466,86 грн., що, в подальшому мало своїм наслідком винесення контролюючим органом податкової вимоги від 23.04.2020 №96492-54 на суму - 468 080,14 грн., пеня - 401,76 грн.

Звідси слідує, що сума бюджетного відшкодування за лютий 2015 року у розмірі 2 280 623,00 грн. (непогашені залишки) не була внесена податковим органом до ІКП та Реєстрів, але була списана в ІПК 02.04.2020.

Суд наголошує, що сума податку на додану вартість, що була заявлена позивачем до відшкодування в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року, була встановлена (підтверджена) під час розгляду справи №320/1283/19 і складає 2 280 623,00 грн. Вказані обставини не підлягають доказуванню в межах даної адміністративної справи, з урахуванням положень частини 4 статті 78 КАС України.

Разом з цим, суд зазначає, що 25.02.2019 Київським окружним адміністративним судом було видано виконавчий лист №810/1547/18, згідно якого зобов`язано Головне управління ДФС у Київській області внести до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, що були заявлені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року та судовому рішенні у справі №2а-1750/12/1070.

Під час розгляду адміністративної справи №320/1283/19 було, серед іншого, встановлено:

- контролюючим органом не було подано до ГУ Державної казначейської служби України у п`ятиденний строк після закінчення перевірки висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету на користь ТОВ Васт-Транс, а також не було відображено у Тимчасовому реєстрі заяв щодо повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 01 лютого 2016 року, за якими станом на 01 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з реєстру, що заявлена позивачем в уточненому розрахунку сума податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2015 року у розмірі 2 280623,00 грн.

Право позивача на отримання сум бюджетного відшкодування за лютий 2015 року підтверджено обставинами, встановленими судовими рішеннями у справах №810/4017/16, №810/1547/18, які набрали законної сили та не доказуються при розгляді цієї справи відповідно до приписів частини 4 статті 78 КАС України.

Водночас, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлено, що заявлена позивачем в уточнюючому розрахунку сума податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за лютий 2015 року у розмірі 2 280623,00 грн. не була відображена контролюючим органом в жодному Реєстрі. Дані обставини не заперечуються і самим контролюючим органом.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018у справі № 810/1547/18 встановлено, «..що обставини щодо дати узгодження суми бюджетного відшкодування за лютий 2015 року, заявлені у податковій декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року були встановлені під час розгляду справи № 810/4017/16. Враховуючи що непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 01 лютого 2015 року, були відображені у Додатку № 4 до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року, ці суми теж є узгодженими з 18 травня 2015 року (а.с. 206).

Відповідно до Додатку № 4 до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року, який вказаний у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду по справі № 810/1547/18 від 10 грудня 2018 року, ТОВ Васт-транс збільшено показник суми бюджетного відшкодування за звітний (податковий) період і визначено його у розмірі 2280623,00 грн.

Також, суд зазначає, що податковим органом були прийняті податкова декларація, уточнюючий розрахунок до неї, розрахунок коригування сум податку на додану вартість, розрахунки суми від`ємного значення попередніх податкових періодів до 01 лютого 2015 року та розрахунки суми бюджетного відшкодування без будь-яких зауважень.

У зв`язку з вищевикладеним суд дійшов висновку, що ТОВ Васт-транс має право на стягнення заборгованості бюджету із відшкодування податку на додану вартість у розмірі 2280623,00 грн.».

Отже, на момент подання позивачем податкової декларації з ПДВ та уточнюючого розрахунку до неї за лютий 2015 року відповідач зобов`язаний був здійснювати відображення в інтегрованій картці платника всіх операцій позивача з ПДВ в хронологічному порядку, в тому числі і подання заяв про бюджетне відшкодування, доданих до декларації за лютий 2015 року.

Відповідач не надав доказів виконання ним вимог пункту 8 розділу І Порядку №765, а саме доказів відкриття та внесення до форми інтегрованої картки позивача № 5 суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 2280623,00 грн., що зазначалася у податковій декларації з ПДВ за лютий 2015 року.

Окрім цього, в порушення вимог пункту 11 розділу ІІ Порядку № 765 відповідач не відобразив на зворотному боці інтегрованої картки позивача заявлені до відшкодування суми з ПДВ у податковій декларації за лютий 2015 року.

Також, в порушення пункту 16 розділу ІІ Порядку № 765 контролюючий орган на підставі даних інтегрованої картки позивача станом на 01.01.2015 та на 01.01.2016 не здійснив інвентаризацію взаєморозрахунків з ТОВ «Васт-транс» та не оформив акт про звірення залишків сум коштів передоплати на відповідному рахунку, відкритому на ім`я ГУ Міндоходів (додаток 3), та не направив обидва примірники листом з повідомленням про вручення позивачу для узгодження суми залишку.

Резюмуючи вище викладене, суд вважає наявними підстави для визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Київській області щодо не внесення до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформації про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» до відшкодування за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн.

Водночас, суд вказує, що наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881 затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Порядок №422, у редакції станом на 02.04.2020), який визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно з пунктом 2 розділу I Порядку №422 базовий запис - первинний запис в інформаційній системі; інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю; облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП; первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску; перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи (п. 4 р. I Порядку №422).

За правилами пункту 5 розділу I Порядку №422 контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

За правилами пунктів 1, 2 глави 2 розділу II Порядку №422 після розміщення на відповідному сервері для завантаження інформації органів Казначейства відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B та відомостей про рух страхових коштів на аналітичних рахунках 3719, відкритих на ім`я органів ДФС, у вигляді технологічного файла @Е інформаційною системою органів ДФС забезпечується автоматична обробка таких файлів та виконується розподіл записів за критеріями: рознесені платежі; нерознесені платежі; виключені з обробки платежі.

Рознесені платежі відображаються в ІКП відповідними обліковими операціями зі сплати/повернення сум відповідно до поля «Призначення платежу» документів на переказ згідно з переліком кодів видів сплати, визначеним Порядком заповнення документів на переказ у разі сплати (стягнення) податків, зборів, митних платежів, єдиного внеску, здійснення бюджетного відшкодування податку на додану вартість, повернення помилково або надміру зарахованих коштів, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24 липня 2015 року № 666, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 12 серпня 2015 року за № 974/27419.

Відповідно до пунктів 1, 2 глави 6 розділу III Порядку №422 облік сум бюджетного відшкодування ПДВ здійснюється в ІКП за формою згідно з переліком форм ІКП.

У разі анулювання свідоцтва платника ПДВ форма ІКП набуває ознаки «платник відсутній в реєстрі».

З метою обліку сум бюджетного відшкодування в ІКП відображаються облікові операції щодо сум, які: заявлені платниками до відшкодування згідно із податковою звітністю; знаходяться у стадії камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; зменшені/збільшені за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; знаходяться у процедурах адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні); поновлені за результатами адміністративного/судового оскарження платниками повідомлень-рішень органів ДФС про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ (відмову у відшкодуванні); підтверджені до відшкодування за результатами камеральних/документальних перевірок правомірності заявлених платниками сум до відшкодування; за якими органами ДФС сформований висновок про суми відшкодування ПДВ; за якими органами ДФС висновок про суми відшкодування ПДВ переданий до органів Казначейства; відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за висновками органів ДФС; відшкодовані органами Казначейства на поточні рахунки платників за рішеннями судів.

Суми ПДВ, які підлягають автоматичному відшкодуванню платникам, відображаються в ІКП з використанням окремих облікових операцій.

Відповідно до пункту 3 глави 6 розділу III Порядку №422 після рознесення до ІКП інформації про суму відшкодування ПДВ на рахунок платника або зменшення такої суми за уточненим розрахунком, поданим до раніше поданої звітності, в ІКП платника зменшується залишок бюджетного відшкодування за відповідний звітний (податковий) період, а у разі його недостатності відбувається зменшення позитивного сальдо розрахунків платника з бюджетом в календарній черговості його виникнення, при відсутності позитивного сальдо виникає податковий борг.

Зменшення в ІКП сум бюджетного відшкодування ПДВ при погашенні грошових зобов`язань платника податків та пені з ПДВ відбувається у календарній черговості їх виникнення.

Разом з цим наказом Міністерства фінансів України від 12.01.2021 №5, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.03.2021 за №321/35943, затверджено Порядок ведення податковими органами оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Порядок №5, у редакції чинній станом на час вирішення спору), який визначає правила ведення в податкових органах оперативного обліку податків, зборів, платежів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Згідно із пунктом 7 глави 2 розділу II Порядку №5 в інформаційній системі щодекадно формується Журнал сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху.

Журнал сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, є доступним підрозділам, що здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, контрольно-перевірочні заходи, погашення боргу, адміністративне та судове оскарження.

Підрозділи, які здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, погашення боргу, контрольно-перевірочні заходи, судове оскарження не пізніше двох робочих днів після формування Журналу сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, підтверджують повноту відображення в інформаційній системі первинних показників за напрямами роботи шляхом встановлення відповідної відмітки.

На записи, щодо яких у Журналі сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, встановлено відповідні відмітки, накладаються кваліфіковані електронні підписи керівників (заступників керівників) зазначених структурних підрозділів.

Записи, щодо яких в Журналі сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, накладено кваліфіковані електронні підписи керівників (заступників керівників) структурних підрозділів територіального органу ДПС, які здійснюють облік платежів, адміністрування платежів, погашення боргу, контрольно-перевірочні заходи, судове оскарження, автоматично вносяться до Журналу підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху та підлягають списанню.

На підставі наявних записів у Журналі підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху та підлягають списанню, підрозділ, що здійснює облік платежів, формує засобами інформаційної системи рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху.

На кожне сформоване засобами інформаційної системи рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, накладається кваліфікований електронний підпис керівника територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, та кваліфікована електронна печатка такого органу.

Рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, на які здійснено накладання кваліфікованого електронного підпису керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, та кваліфікованої електронної печатки такого органу, автоматично вносяться до Реєстру прийнятих рішень.

Підрозділ, що здійснює облік платежів, на підставі рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, про списання підтверджених сум помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, що обліковуються більше 1095 календарних днів без руху, списує відповідну суму.

Після проведення в інформаційній системі рішення керівника (заступника керівника або уповноваженої особи) територіального органу ДПС або особи, яка виконує його обов`язки, підрозділ, що здійснює облік платежів, проводить перевірку відповідності списаної суми в ІКП (сума, розрахункові операції тощо).

Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку, що як станом на час подання позивачем податкової декларації за лютий 2015 року, з урахування уточнюючого розрахунку, поданого 17.04.2015, так і станом на час списання контролюючим органом сум бюджетного відшкодування та вирішення спору по суті Порядки №765, №422, №5 передбачали і передбачають відображення в ІКП платника податку на додану вартість сум бюджетного відшкодування з податку на додану вартість.

У постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №813/3277/18 сформувано висновки про наявність у платника податків матеріально-правового інтересу в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

Аналогічний правовий висновок викладено і в постановах Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №816/2042/16, від 26.02.2019 у справі №805/4374/15-а.

Приймаючи до уваги те, що відповідач відобразив в ІКП відшкодовану органами Казначейства на поточні рахунки платників за рішеннями судів суму - 2 280 630,00 грн., але попередньо, протиправно, не вніс дану суму, як заявлену ТОВ «Васт-Транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року суд, з урахуванням наведеного дійшов до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання контролюючого органу внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-транс».

Отже позовні вимоги в цій частині є такими, що підлягають до задоволення.

Вирішуючи позовні вимоги в частині визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Київській області, які полягають у зменшені переплати 02.04.2020 в інтегрованій картці платника (ТОВ «Васт-транс» 30367782) податку на додану вартість на підставі судових ухвал у справі №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19, податкової декларації з податку на додану вартість № у розмірі 1 744 466,86 грн. та зобов`язання відповідача відобразити в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування суму податку на додану вартість у розмірі 1 744 466,86 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» суд звертає увагу на наступне.

Як вже було вказано судом вище відповідно до зворотного боку ІКП з податку з податку на додану вартість станом на 02.04.2020 у ТОВ «Васт-Транс» обліковувалась переплата у розмірі 1 744 466,86 грн., що підтверджується службовою запискою Управління супроводження судових справ ГУ ДПС у Київській області від 25.05.2021 №2180/10-36-12-05-29 (т. 4, а.с. 63).

Надалі, 02.04.2020 сума переплати у розмірі 1 744 466,86 грн., була зменшена на суму 319103,7 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); на суму 118031 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 39408,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 64281 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 183599 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 321326,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 127606 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 62880 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 46297,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»);109600 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 296899 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 826 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3523/19»); 413 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3523/19»); 2260 («зменшено переплату, судова ухвала №320/2807/19»); 1130 («зменшено переплату, судова ухвала №320/2807/19»); 50439 («зменшена переплата Х4 податкова декларація з податку на додану вартість №») (т. 3, а.с. 181-182).

Звідси слідує, що загальна сума списання переплати позивача на підставі ухвали суду №320/3347/19 становить - 1 689 032,20грн.; №320/2807/19 у загальному розмірі - 3 390,00 грн.; №320/3523/19 у загальному розмірі - 1 239,00грн.

Внаслідок вказаних операцій 02.04.2020 в ІКП позивачу збільшено недоїмку на загальну суму 536 156,14 грн.

Розділом VII Порядку №422 врегульовано порядок перенесення до ІКП результатів адміністративного та/або судового оскарження рішень органів ДФС та методи контролю достовірності відповідних показників, яким встановлено визначення первинних показників у інформаційній системі органів ДФС, призначеній для збереження, обробки та надання користувачам інформації про стан адміністративного оскарження, на підставі яких здійснюється зв`язок з відповідними показниками підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

До базового запису в інформаційній системі органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, приєднуються оскаржені документи, що внесені в підсистему, яка забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, шляхом встановлення зв`язку із відповідними записами підсистеми, яка забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи (перенесення атрибутів документів, суміжних до інформаційної системи органів ДФС, що відображає результати адміністративного оскарження).

Первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, є: скарги (заяви) платника податків; рішення про продовження терміну розгляду скарги (заяви); рішення про результати розгляду скарги (заяви); рішення про залишення скарги (заяви) без розгляду.

До первинних показників належать дані документів, а саме: дата отримання скарги (заяви); вхідний реєстраційний номер скарги (заяви) в органах ДФС; контрольний термін розгляду скарги (заяви); граничний термін розгляду скарги (заяви); вид скарги (заяви); дані про платника податків (скаржника) (податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта), тип платника, найменування або П.І.Б. платника, адміністративно-територіальна одиниця платника, район платника); прийняте рішення; тип прийнятого рішення; номер та дата прийнятого рішення; дата відправлення та отримання платником податків (скаржником) прийнятого рішення.

Визначення первинних показників в інформаційній системі органів ДФС, яка призначена для збереження, обробки та надання користувачам інформації про стан розгляду справ у судах за участю органу ДФС, на підставі яких здійснюється зв`язок з відповідними показниками підсистем, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Первинними документами, на підставі яких вносяться первинні показники до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, є: ухвала суду про відкриття провадження; ухвала про забезпечення позову; ухвала суду про відкриття апеляційного провадження; ухвала суду про відкриття касаційного провадження; ухвала суду касаційної інстанції про зупинення виконання рішення; рішення суду, прийняте по суті, що набрало законної сили (перша інстанція, апеляційна чи касаційна інстанція, Верховний Суд України).

До первинних показників належать такі дані первинних документів: учасники процесу (тип учасника, податковий номер або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією та номером паспорта), найменування або П.І.Б. учасника, код органу ДФС реєстрації учасника, тип сторони); номер та дата ухвали про відкриття провадження; номер та дата ухвали про забезпечення позову; номер та дата рішення суду, прийнятого по суті; сума позову; сума, визначена рішенням суду, що набрало законної сили.

До базового запису про порушення провадження у справі в інформаційну систему органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, приєднуються оскаржені документи, що внесені в інформаційну систему органів ДФС, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи шляхом встановлення зв`язку із відповідними записами зазначеної підсистеми (перенесення атрибутів документів, суміжних до інформаційної системи, яка відображає результати судового оскарження).

Відображення в інформаційних системах органів ДФС, призначених для збереження, обробки та надання користувачам інформації про стан адміністративного оскарження та про стан розгляду справ у судах за участю органу ДФС, інформації за первинними документами у разі, зокрема:

2) судового провадження - керівник підрозділу судового оскарження (або особа, що виконує його обов`язки) після отримання ухвали про порушення провадження у справі за позовом платника податків чи після отримання матеріалів від відповідного структурного підрозділу органу ДФС для підготовки позовної заяви призначає відповідальним за супровід даної судової справи у суді працівника підрозділу судового оскарження (відповідального юриста).

Відповідальний юрист відповідає за правильність та своєчасність введення даних до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, у тій справі, яку він супроводжує.

Інформація про призначення відповідального юриста вноситься до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, безпосередньо відповідальним юристом не пізніше дня, наступного за днем його призначення. Інформація про заміну відповідального юриста вноситься до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, керівником (або особою, що виконує його обов`язки) не пізніше дня, наступного за днем його заміни.

Відповідальний юрист не пізніше наступного робочого дня, що настає за днем отримання первинних документів, а для документів, що готуються органом ДФС, - наступного робочого дня після направлення позову до суду підрозділом судового оскарження, здійснює їх реєстрацію в інформаційній системі органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та вносить первинні показники документів, визначені у пункті 2 глави 1 цього розділу. Сканована цифрова копія документа, що надійшов до органу ДФС, або електронна копія документа, підготовлена органом ДФС, із додатками приєднується відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, не пізніше трьох робочих днів із дня отримання чи направлення таких документів підрозділом судового оскарження.

Оскаржені документи приєднуються відповідальним юристом до базового запису про порушення провадження у справі не пізніше трьох робочих днів від дня отримання відповідної ухвали суду шляхом встановлення зв`язку із відповідними записами інформаційної системи органів ДФС через екранні форми інтерфейсу інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

Інформація про дату наступного судового засідання у справі заноситься відповідальним юристом до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, не пізніше наступного робочого дня після призначення засідання.

Інформація про встановлення або зміну контрольного терміну оскарження рішення суду (ухвали, постанови, рішення) вноситься відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, для кожного документа окремо не пізніше наступного робочого дня з моменту проголошення або складання у повному обсязі (якщо представник органу ДФС відсутній у судовому засіданні - з дня отримання копії постанови, ухвали, рішення) рішення суду, прийнятого не на користь органу ДФС.

У справах за позовами платників податків про визнання недійсними податкових повідомлень-рішень сума позову відповідає сумі податкового повідомлення-рішення.

У разі коли оскаржується лише частина податкового повідомлення-рішення, здійснюється редагування суми податкового повідомлення-рішення. Для цього відповідальним юристом до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, вноситься інформація про суму, яка відображена у рішенні суду.

З метою забезпечення контролю за повнотою внесення інформації до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, за первинними документами керівником структурного підрозділу, відповідального за супроводження справ у судах, щоденно формується реєстр справ, де суми у загальному результаті не співпадають із сумами податкових повідомлень-рішень, та звіт щодо кількості помилок, допущених працівниками підпорядкованих органів ДФС при занесенні до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судових оскаржень, що знаходяться на розгляді, щодо яких зупинено або закінчено провадження у звітному періоді.

Інформація, внесена та збережена відповідальним юристом в інформаційній системі, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, щодня автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

З метою забезпечення контролю за повнотою передачі інформації, внесеної до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, керівником структурного підрозділу, відповідального за супроводження справ у судах, щодня формується реєстр розбіжностей між даними, завантаженими до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, та даними, внесеними до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження.

Відповідальним юристом аналізуються розбіжності між даними, внесеними до інформаційної системи, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та даними, завантаженими до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Складові результату аналізу реєстру розбіжностей між даними, завантаженими до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, та даними, внесеними до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження: інформація про первинні документи, яка не підлягає завантаженню до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи; інформація про первинні документи, яка потребує доопрацювання перед завантаженням до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

У разі виявлення помилок, допущених під час введення інформації до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, вони підлягають виправленню (коригуванню) відповідальним юристом протягом робочого дня, коли виявлено помилку, зі збереженням достовірної інформації.

Під час занесення результатів розгляду справи у суді відповідальний юрист та керівник підрозділу (або особа, що виконує його обов`язки): вилучає інформацію, що помилково занесена до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження; виправляє помилки, допущені при реєстрації позовних заяв, апеляційних чи касаційних скарг та документів; вилучає збережені невірні цифрові копії документів та зберігає вірні; вилучає невірну інформацію про оскаржений документ, внесену до базового запису про справу, та зберігає вірну.

У разі виявлення розбіжностей між даними оскаржуваного документа, внесеними до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та паперовою копією відповідальний юрист: видаляє невірну інформацію про оскаржений документ, внесену до базового запису про справу; зберігає змінену версію оскарженого документа.

Як вже було вказано судом вище 02.04.2020 сума переплати у розмірі 1 744 466,86 грн., була зменшена на суму 319103,7 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); на суму 118031 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 39408,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 64281 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 183599 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 321326,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 127606 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 62880 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 46297,5 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 109600 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 296899 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3347/19»); 826 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3523/19»); 413 («зменшено переплату, судова ухвала №320/3523/19»); 2260 («зменшено переплату, судова ухвала №320/2807/19»); 1130 («зменшено переплату, судова ухвала №320/2807/19»); 50439 («зменшена переплата Х4 податкова декларація з податку на додану вартість №») (т. 3, а.с. 181-182).

Згідно із відомостями Єдиного реєстру судових рішень рішенням Київського окружного адміністративного суду від 08.11.2019 у справі №320/3347/19 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 17.05.2019 №001841202.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі №320/3523/19 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Київській області від 02 липня 2019 року № .

У справі №320/2807/19 ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.06.2019 відкрито спрощене позовне провадження за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Аналізуючи вказані обставини суд звертає увагу на те, що рішеннями в адміністративних справах №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19 не було уповноважено контролюючий орган на списання будь-яких переплат ТОВ «Васт-Транс» з податку на додану вартість.

Разом з цим судом встановлено, що в рядку 20.2 податкової декларації з податку на додану вартість № від 18.03.2020 ТОВ «Васт-Транс» визначено суму бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку у розмірі 50 439,00 грн.

Суд зазначає, що зменшення відповідачем переплати з податку на додану вартість позивача на підставі податкової декларації з податку на додану вартість № на суму 50 439,00 грн. в його ІКП також жодним чином необґрунтовано ГУ ДПС у Київській області.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частиною 1 статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, а предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 73 КАС України).

Частиною 1 статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи, а достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 2 ст. 76 КАС України).

Суд вказує, що відповідач, заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, не надав належних та достатніх доказів на підтвердження правомірності списання в ІКП позивача податку на додану вартість на загальну суму 1 744 466,86 грн., а судом таких обставин не встановлено.

Отже, на переконання суду дії Головного управління ДПС у Київській області, які полягають у зменшенні переплати 02.04.2020 в інтегрованій картці платника (ТОВ «Васт-Транс» 30367782) з податку на додану вартість на підставі судових ухвал у справах №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19 та податкової декларації з податку на додану вартість № у розмірі 1 744 466,86 грн. є протиправними.

Відповідно до пункту 5 розділу I Порядку №422 контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Зважаючи на встановлені обставини суд приходить до висновку про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств суму податку на додану вартість у розмірі 1 744 466,86 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-транс».

Вирішуючи позовні вимоги в частині визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Київській області, яка полягає у не відображенні в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі відповідних складових сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що поновлені за результатами судового оскарження податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0 про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн. та зобов`язати вчинити такі дії суд враховує наступне.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 06.06.2012 у справі №2а-1750/12/1070 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Київської області від 20.07.2007 № /0, яким ТОВ «Васт-транс» зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ за лютий і березень 2007 року в розмірі 163361,00 грн.

Вказана постанова набрала законної сили на підставі ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2012.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 02.04.2015 у справі №2а-1750/12/1070 касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Києво-Святошинському районі Київської області Державної податкової служби відхилено, а постанову Київського окружного адміністративного суду від 06.06.2012 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 05.12.2012 залишено без змін.

У той же час судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Київській області, третя особа - Головне управління Державної казначейської служби України у Київській області, в якому просило: визнати протиправною бездіяльність Головного управління державної казначейської служби України у Київській області та Головного управління ДФС у Київській області, яка полягає в ухиленні від внесення до реєстру Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, інформації про узгодження суми бюджетного відшкодування (з 14.04.2017 року), що були відображені товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-транс» як непогашені залишки сум податку на додану вартість, що були заявлені платниками податку до бюджетного відшкодування за звітні (податкові) періоди до 1 лютого 2015 року та визначені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року та судовому рішенні у справі №2а-1750/12/1070; зобов`язати Головне управління ДФС у Київській області внести до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, що були заявлені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року та судовому рішенні у справі №2а-1750/12/1070.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 у справі № 810/1547/18 визнано протиправною бездіяльність Головного управління державної казначейської служби України у Київській області та Головного управління ДФС у Київській області, яка полягає в ухиленні від внесення до тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, інформації про узгодження суми бюджетного відшкодування (з 14.04.2017 року).

Зобов`язано Головне управління ДФС у Київській області внести до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, що були заявлені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року та судовому рішенні у справі №2а-1750/12/1070 .

Ухвалою Верховного Суду від 19.06.2019 у справі № 810/1547/18 визнано неповажними підстави пропуску строку на касаційне оскарження постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 у справі № 810/1547/18.

Відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДФС у Київській області на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 у справі № 810/1547/18.

Як вбачається зі зворотного боку ІКП ТОВ «Васт-Транс» сума бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн. не була відображена контролюючим органом на виконання постанови від 06.06.2012 у справі №2а-1750/12/1070.

Також вказана сума бюджетного відшкодування не була відображена відповідачем в ІКП і на виконання рішення суду в адміністративній справі № 810/1547/18.

Відповідно до наявних пояснень щодо інтегрованих карток ТОВ «Васт-Транс», які долучені ГУ ДПС у Київській області до клопотання від 05.10.2021 (т. 6, а.с. 60-62) в ІКП платника по податку на додану вартість в 2007 році відсутнє відображення узгодженості податкового повідомлення-рішення від 20.07.2007 №/0, а за 2008 рік не має можливості відстежити відображення зазначеного податкового повідомлення-рішення у зв`язку із відсутністю ІКП по ПДВ ТОВ «Васт-Транс» в повному обсязі.

У вказаних поясненнях зазначено також про те, що при проведенні аналізу інтегрованих карток ТОВ «Васт-транс» за 2007-2010 роки встановлено некоректне відображення розрахункових операцій, у зв`язку з відсутністю програмного (технічного) забезпечення.

При цьому вказано, що в АІС «Податковий блок» в ІКП платника за 2014 рік в режимі «історія переплат» рахується переплата по деклараціям з податку на додану вартість за лютий 2007 року №8256 від 20.03.2007 року та за березень 2007 року №22059 від 20.04.2007.

Разом з цим, у письмових поясненнях від 04.01.2022 №42/10-36-18-06 ГУ ДПС у Київській області зазначено, що станом на день складення цих письмових пояснень, переплата заявленого бюджетного відшкодування за лютий-березень 2007 року відсутня, у зв`язку із поданням позивачем 20.03.2015 податкової звітності (Д2) Довідка про суми від`ємного значення звітного (податкового) періоду, якою зменшено суму, заявлену до бюджетного відшкодування в календарній черговості її виникнення.

Суд критично сприймає наведені твердження, оскільки згідно із наявного в матеріалах справи зворотного боку ІКП ТОВ «Васт-Транс» за 2014 рік (т. 3, а.с. 53-63) відомості щодо декларацій з податку на додану вартість за лютий 2007 року №8256 від 20.03.2007 року та за березень 2007 року №22059 від 20.04.2007 відсутні.

Що ж до зменшення позивачем суми, заявленої до бюджетного відшкодування в календарній черговості її виникнення, внаслідок подання 20.03.2015 податкової звітності (Д2) Довідка про суми від`ємного значення звітного (податкового) періоду суд звертає увагу на те, що обов`язок щодо відшкодування вказаних в податкових деклараціях сум бюджетного відшкодування за лютий-березень 2007 року виник у відповідача 05.12.2012 на підставі рішення в адміністративній справі №2а-1750/12/1070.

При цьому, як вже було зазначено судом вище постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 у справі № 810/1547/18 зобов`язано Головне управління ДФС у Київській області внести до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету та/або до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідні дані щодо відшкодування позивачу сум податку на додану вартість, що були заявлені в уточнюючому розрахунку до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року та судовому рішенні у справі №2а-1750/12/1070.

Тобто, подання ТОВ «Васт-Транс» податкової декларації за лютий 2015 року, у взаємозв`язку із поданим уточнюючим розрахунком до податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року від 17.04.2015 жодним чином не зменшило право останнього на отримання бюджетного відшкодування, право на отримання якого підтверджено рішенням в адміністративній справі №2а-1750/12/1070.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що доказів на підтвердження включення ТОВ «Васт-Транс» до суми бюджетного відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року сум бюджетного відшкодування за лютий-березень 2007 року матеріали справи не містять.

Згідно із поясненнями головного бухгалтера ТОВ «Васт-Транс» Починок А.В. (т. 7, а.с. 129) контролюючим органом було повідомлено її про те, що у 2008 році із суми переплати у 2008 році було виключено суму 2 132 701,00 грн., у зв`язку із винесенням податкових повідомлень-рішень та їх судового оскарження.

ГУ ДПС у Київській області під час розгляду адміністративної справи наведеного не спростовано, а навпаки фактично підтверджено відсутність інформації щодо податкового повідомлення-рішення від 20.07.2007 №/0 та не можливість його відстеження у зв`язку із відсутністю ІКП по ПДВ ТОВ «Васт-Транс» за 2008 рік в повному обсязі.

Системний аналіз вищевикладеного дає суду підстави для висновку про відсутність належних та достатніх доказів на підтвердження обставин відображення ГУ ДПС у Київській області в інформаційній системі сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі відповідних складових сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що поновлені за результатами судового оскарження податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0 про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн.

Таким чином, суд з урахуванням норм права, які зазначені вище, вважає, що відповідачем допущено протиправну бездіяльність, а відтак позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

Задоволення вимог в частині визнання протиправною бездіяльності має своїм наслідком задоволення позовних вимог щодо зобов`язання відповідача вчинити певні дії, з огляду на їх похідний характер.

Додатково суд вважає за необхідне врахувати, що згідно із наданими відповідачем роздруківками ІКП за 2007 та 2008 року підтверджується, що сума переплати у розмірі 2 132 701, 00 грн. не була врахована, як переплата за попередні періоди, а сума залишків від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів до 01.02.2015, що була відображена ТОВ «Васт-Транс» у таблиці 1 Додатку 2 до податкової декларації з ПДВ за лютий 2015 року не була ним врахована та відображена в березні 2015 року, що підтверджується і самим відповідачем.

Водночас суд наголошує, що всі посилання позивача в частині невірного обрахування відповідачем сальдо, які наведені ним у додаткових поясненнях від 02.12.2021 (т. 8, а.с. 100-109) суд враховує частково, а саме виключно в частині тих обставин, які входять до предмету доказування в межах даної адміністративної справи: не відображення контролюючим органом в ІКП ТОВ «Васт-Транс» сум бюджетного відшкодування згідно податкової декларації за лютий 2015 року; не відображення відповідачем в ІКП ТОВ «Васт-Транс» сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що поновлені за результатами судового оскарження податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0 про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн.; обставини списання 02.04.2020 в ІКП позивача сум бюджетного відшкодування суму податку на додану вартість у розмірі 1 744 466,86 грн.

Суд звертає увагу, що оцінка обставинам справи, які входять до предмету доказування, надана вище, в іншій же частині, зокрема щодо формування контролюючим органом сальдо переплати ТОВ «Васт-Транс» за 2007, 2008, 2015-2020 роки, не здійснення контролюючим органом сторнування пені та штрафних санкцій на технічний податковий борг, перевірка обставин наявності/відсутності такого технічного боргу, безпідставне внесення до ІКП позивача не задекларованих ним показників тощо суд не оцінює по суті, адже такі обставини не є предметом розгляду даної справи, а їх оцінка не впливає на вирішення спору по суті.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно із частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Підсумовуючи вищевикладене, повно та всебічно проаналізувавши матеріали адміністративної справи суд дійшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат суд зазначає про таке.

Згідно із частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

ТОВ «Васт-Транс» при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 2270, 00 грн. згідно платіжного доручення №1795 від 25.03.2021 (т. 1, а.с. 22) за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру.

Разом з тим, 29.06.2021 позивачем подано заяву про уточнення позовних вимог, де визначено 3 позовні вимоги немайнового характеру.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 № 1082-IX установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня - 2189 гривень, з 1 липня - 2294 гривні, з 1 грудня - 2393 гривні, а для основних соціальних і демографічних груп населення: працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень, з 1 липня - 2379 гривень, з 1 грудня - 2481 гривня.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону № 3674-VI регламентовано, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, поданого юридичною особою ставка судового збору становить - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, зважаючи на уточнені позовні вимоги позивач мав сплати судовий збір на загальну суму 6810,00 грн. (3х2270), проте фактично сплатив за одну немайнову вимогу.

Приймаючи до уваги наведене сума судового збору у розмірі 2 270,00 грн, підлягає стягненню на користь ТОВ «Васт-Транс» за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Київській області, а сума судового збору 4 540,00 грн., з огляду на повне задоволення позовних вимог, підлягає стягненню з відповідача до спеціального фонду Державного бюджету України на рахунок Київського окружного адміністративного суду.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат на правничу допомогу суд враховує наступне.

Згідно з частиною 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно з вимогами частини статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Як вбачається з пункту 1 частини 3 статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 статті 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно із з частиною 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до частини 6 статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Відповідно до договору про надання правничої допомоги від 18.03.2021 №37адвокат Рибченко Наталія Миколаївна (виконавець) та ТОВ Васт-Транс (замовник) узгодили, що виконавець надає замовнику правничу допомогу, а саме: щодо захисту прав та інтересів Замовника на мирне володіння майном та дані відображення в інтегрованій картці Замовника фактичного стану розрахунків з бюджетом, реальної структури податкових вигод та податкових зобов`язань Замовника, в тому числі: надання правової інформації, складання заяв, заперечень, запитів, консультацій і роз`яснень з правових питань: складання позовних заяв; складання відповіді на відзив відповідача на позов; складання заперечень на відповідь на відзив на позов тощо (т. 1, а.с. 38-43) (далі - Договір).

Згідно із пунктом 5 Договору замовник зобов`язується оплатити виконавцю гонорар за надання правничої допомоги зі здійснення аналізу постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018 у справі №810/1547/18, рішення Київського окружного адміністративного суду у справі №2а-1750/12/1070, №320/1283/19, №320/4669/20, запитів ТОВ «Васт-Транс» №15 та №16 від 23.02.2021 та відповіді ГУ ДПС у Київській області №54/ЗПІ/10-36-18-05 від 26.02.2021 з наданням усної консультації, здійснення аналізу з податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2015 року ТОВ «Васт-транс» з додатками та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за лютий 2015 року з додатками та даних Реєстру відшкодування ПДВ щодо ТОВ «Васт-Транс» з наданням усної консультації та складання і виготовлення трьох екземплярів адміністративного позову до Київського окружного адміністративного суду про зобов`язання ГУ ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про суму заявлену ТОВ «Васт-Транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. та поновити за результатами судового оскарження у справі №2а-1750/12/1070 повідомлення-рішення від 20.07.2007 №001232301/0 зменшену суму бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 163361,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо рахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» за тарифом 1000,00 грн. за годину, але не менше 10000,00 грн. за даним договором, додатково сплатити за прибуття та/або за участь у розгляді справи у режимі відео конференції або через Електронний суд із використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису за одне судове засідання - 1500,00 грн. та виконані інші роботи згідно даного договору у розмірі 1000,00 грн. за кожну годину.

Відповідно до акту виконаних робіт (наданих послуг) від 29.03.2021 адвокатом Рибченко Н.М. (виконавцем) надана ТОВ «Васт-Транс» правнича допомога у відповідності до пункту 2 Договору, за яку замовник (позивач) сплатив виконавцю гонорар у розмірі 10000,00 грн. (т. 1, а.с. 42-43).

Свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю серія КВ № 6055 від 08.02.2018 підтверджується, що Рибченко Н.М. має право на заняття адвокатською діяльністю на підставі рішення Ради адвокатів міста Києва від 18.01.2018 року № 6.

Згідно із платіжним дорученням №1794 від 25.03.2021 ТОВ «Васт-Транс» сплатило на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 10000,00 грн. (т. 1, а.с. 45).

У зв`язку з тим, що ТОВ «Васт-Транс» надано до суду документальне підтвердження витрат на правову допомогу, а відповідачем не доведено неспівмірності суми витрат на правничу допомогу фактично наданим адвокатом послугам та складності справи, суд дійшов висновку, що витрати, понесені позивачем на правову допомогу у розмірі 10000,00 грн. підлягають стягненню на користь останнього за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Київській області щодо невнесення до інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформації про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до відшкодування за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. (два мільйони двісті вісімдесят тисяч шістсот тридцять грн. 00 коп.)

3. Зобов`язати ГУ ДПС у Київській області внести до ІКП, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств, інформацію про суму, заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до відшкодування згідно із податковою звітністю за лютий 2015 року у розмірі 2 280 630,00 грн. (два мільйони двісті вісімдесят тисяч шістсот тридцять грн. 00 коп.), шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс».

4. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Київській області, яка полягає у невідображенні в інтегрованій картці платника сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі відповідних складових сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, що поновлені за результатами судового оскарження податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0 про зменшення сум бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн.

5. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств та відобразити в інтегрованій картці платника сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розрізі поновлених за результатами судового оскарження Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» у справі №2а-1750/12/1070 податкового повідомлення-рішення ДПІ у Києво-Святошинському районі від 20.07.2007 №/0, інформацію про зменшені суми бюджетного відшкодування за лютий 2007 року - 335543 грн. та за березень 2007 року - 56 289,00 грн. шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс».

6. Визнати протиправними дії Головного управління ДПС у Київській області, які полягають у зменшенні переплати 02.04.2020 в інтегрованій картці платника ТОВ «Васт-Транс» 30367782 податку на додану вартість на підставі судових ухвал у справах №320/3347/19, №320/3523/19, №320/2807/19 та податкової декларації з податку на додану вартість № у розмірі 1 744 466,86 грн. (один мільйон сімсот сорок чотири тисячі чотириста шістдесят шість грн. 86 коп.).

7. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до інтегрованої картки платника, на якій обліковуються розрахунки ТОВ «Васт-Транс» з бюджетом за податком на додану вартість підприємств та відобразити в інтегрованій картці платника сум бюджетного відшкодування суму податку на додану вартість у розмірі 1 744 466,86 грн. (один мільйон сімсот сорок чотири тисячі чотириста шістдесят шість грн. 86 коп.) шляхом відповідного збільшення сальдо розрахунків на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс».

8. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного правління ДПС у Київській області (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а, код ЄДРПОУ ВП: 44096797) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (08113, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петрушки, вул. Лісна, б. 1, ) судовий збір у розмірі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

9. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного правління ДПС у Київській області (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а, код ЄДРПОУ ВП: 44096797) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (08113, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петрушки, вул. Лісна, б. 1, ) витрати на правничу допомогу у розмірі 10 000,00 грн. (десять тисяч грн. 00 коп.).

10. Стягнути з Головного правління ДПС у Київській області (місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а, код ЄДРПОУ ВП: 44096797) на користь Державного бюджету України (Отримувач коштів - ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101, Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37955989, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA4010001, Код класифікації доходів бюджету 22030101) судовий збір у розмірі 4 540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок грн. 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.