Справа № 420/7717/23
Суддя: Свида Л.І.
Дата ухвалення: 2023-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7717/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Свиди Л.І.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-

ВСТАНОВИВ:

До суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» з позовною заявою до Львівської митниці про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900175/2 від 28.03.2023 року, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2023/001085.

За цією позовною заявою відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами у відповідності до ст. 262 КАС України та наданий відповідачу строк для подання до суду відзиву на цю заяву, позивачу - відповіді на відзив.

Позов обґрунтований позивачем тим, що відповідачем безпідставно відмовлено позивачу в розмитненні товару за ціною контракту, без врахування документів, які підтверджують заявлену митну вартість товару та не містять розбіжностей.

Від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить у задоволенні позовних вимог ТОВ «БЛУМІ» відмовити, оскільки при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення позивачем, митницею встановлено наявність в документах розбіжностей та неточностей, відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

На виконання умов контракту № PL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року, укладеного Товариством з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» (покупець) із «LENTEX» Spolka Akcyjna (Лентекс АО) (продавець), продавець взяв на себе зобов`язання поставити у власність покупця ТОВ «БЛУМІ» товар - нетканий матеріал, виготовлений із синтетичних та штучних волокон виробництва Польща.

Між ТОВ «БЛУМІ» та ПП «СВК Компані» укладено Договір - доручення №26 на брокерське обслуговування від 06.06.2022 року.

Декларантом ТОВ «БЛУМІ», ТОВ «СВК Компані» подано до митного оформлення митну декларацію №23UA06U7 щодо митного оформлення товару (код товару 56031290) 1. Нетканий рулонний матеріал, виготовлений із синтетичних та штучних волокон (40% віскоза, 60% поліестер), без покриття , не дубльований, без просочення, гіризначен для власного виробництва та використовується для виготовлення вологих серветок: apт.124-B040-Z23-l 16-00, поверхнева щільність - 40 г/кв.м, внутрішній діаметр серцевини рулону - 76,2 мм., діаметр рулону -1080 мм., білого кольору, з тисненням DOT, тип PARALLEL - 3906 кг; apт.124-B040-Z23-127-00, поверхнева щільність - 40 г/кв.м, внутрішній діаметр серцевини рулону - 76,2 мм., діаметр рулону -1080мм., білого кольору, без тиснення, тип PARALLEL - 6330 кг. Торговельна марка LENTEX. Виробник «LENTEX» SPOLKA AKCYJNA. Країна виробництва PL.

Для підтвердження митної вартості товару за митною декларацією декларант надав наступні документи: прямий зовнішньоекономічний контракт купівлі-продажу з виробником товару № PL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року; договір - доручення №26 на брокерське обслуговування від 06.06.2022 року; копію митної декларації країни відправлення №MRN 23PL331020E0285374 від 23.03.2023; проформа інвойс (Proforma invoice) №2020-0107/0002 від 07.03.2023 року; комерційний інвойс (Commercial invoice) №2023/ЕЕ - 0000146 від 23.03.2023 року; міжнародна товарно-транспортна накладна CMR №808410 від 23.03.2023 року; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR. 1 Nr/No PL/MF/AS 0218653 від 23.03.2023; платіжне доручення, що підтверджує вартість товару №835 від 21.03.2023; рахунок-фактура на міжнародне перевезення №88 від 23.03.2023 року; довідка про транспортно-експедиційні витрати №230323 від 23.03.2023 року; договір перевезення вантажів (надання послуг з міжнародних вантажоперевезень автомобільним транспортом) № 140323 від 14.03.2023 року; договір про надання послуг транспортного еспедирування вантажів автомобільним транспортом по території України і в міжнародному сполученні № 43 від 22.03.2023 року; лист ТОВ «БЛУМІ» № б/н від 23.03.2023 року.

27 березня 2023 року, на вимогу митного органу, декларант направив до Львівської митниці лист за № 27/03/23-1 з поясненнями та додаткові документи:

- Сертифікат виробника №143/2023 від 23.03.2023 року;

- Сертифікат відправника № 144/2023 від 23.03.2023 року;

- Договір - замовлення на перевезення №1503 від 15.03.2023 року;

- Прайс - лист б/н від 01.03.2023 р.

За результатами опрацювання поданої ЕМД митним органом винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/900175/2 від 28.03.2023 року, у зв`язку з тим, що подані до митного оформлення документи, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, яка фактично сплачена за товар; надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена, а саме: у п.3.1 та 6.1 контракту від 04.05.2020 №PL/150122050/2020-0107 зазначено, що ціна включає в себе ціну упаковки, маркування, завантаження і закріплення в транспортний засіб проте, у комерційному інвойсі та в інших товаросупровідних документах відсутні дані щодо складових вартості товару, таким чином, відомості щодо складових митної вартості не підтверджено документально та не піддаються перевірці, що є порушенням вимог положень частини 21 статті 58 Митного кодексу; в п. 4.5 зовнішньоекономічного контракту зазначено банківські реквізити, які відрізняються від тих які зазначені в рахунку-проформі та інвойсі; рахунком-фактурою та контрактом передбачено повну передоплату проте платіж здійснено на меншу суму чим порушено умови контракту.

Львівською митницею була встановлена відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. У сукупності всі перелічені фактори вказують на наявність розбіжностей у поданих до митного оформлення документах.

За результатами розгляду декларації Львівською митницею прийнято карту відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення №UА209170/2023/001085, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів.

Відповідно до положень ст. 49, 52 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів та зборів; подавати органу доходів та зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів та зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до вимог ст. 53 Митного кодексу України одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів та зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, а саме: декларацію митної вартості та документи що підтверджують числові значення складових митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); інвойс; платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи; копія імпортної ліцензії; страхові документи, тощо.

У разі якщо зазначені документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності), зокрема, виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прас - листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; копію митної декларації країни відправлення; тощо.

З огляду на вищевикладене, декларанту запропоновано відповідно до п. 3 ст. 53 Митного кодексу України протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Відповідно до ст. 54, 55 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів та зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування, яке має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування, тощо.

Оскільки, на думку митних органів, подані позивачем разом з митною декларацією документи містили зазначені вище розбіжності, Львівською митницею складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом.

Позивач не погодився із правомірністю рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900175/2 від 28.03.2023 року та карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA/209170/2023/001085 та звернувся до суду із цим позовом.

Суд вважає дії митного органу щодо відмови в застосуванні митної вартості, заявленої позивачем, за першим методом митної оцінки за ціною договору, неправомірними, рішення про коригування відповідачем митної вартості за вищезазначеною партією товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що декларант надав всі необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару, надані документи підтверджують числове значення митної вартості товару та не містять розбіжностей.

Так, декларантом наданий до митного органу договір (контракт), в якому визначений порядок, умови і строки оплати товару, умови поставки товару, тощо, наданий інвойс, який містить дані щодо найменування, кількості, ціни товару, що відповідає даним митної декларації та не суперечить умовам контракту, дані пакувального листа відповідають даним інвойсу щодо ціни, кількості товару, тощо.

Щодо тверджень митного органу про те, що у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо пакування або вартості пакувальних матеріалів, суд зазначає наступне.

Відповідно до положень п.п. в. п. 2 ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, а також витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України та витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язаних з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 6.1 зовнішньоекономічного контракту РL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року пакування покладається на продавця товару - «LENTEX» Spolka Akcyjna (Лентекс АО), що свідчить про включення вартості упаковки, пакувальних матеріалів, маркування, завантаження та виконання експортних процедур у країні продавця.

Відповідно до п. 6.1, контракту № РL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року товар повинен бути упакований в поліетилен та заклеєний клейкою стрічкою. Упакування товару повинно забезпечувати повне збереження товару під час зберігання та транспортування. Маркування повинно відповідати нормам Продавця. Упакування, маркування та загрузка включені до вартості товару.

Виходячи з вищезазначеного суд приходить до висновку, що обов`язок поставити товар у придатному для безпечного транспортування стані, з відповідною упаковкою, покладається на продавця у зв`язку із чим твердження відповідача, що у наданих до митного оформлення документах відсутні дані щодо включення вартості упаковки до ціни товару не відповідають дійсності.

Крім того, відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі МД 37. Процедура митної декларації має бути зазначено ZZ32, в той час як у вказаній графі митної декларації поданої Декларантом зазначено ZZ00 (тара не зворотна та вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених цим Класифікатором. При цьому, жодних спеціальних умов щодо пакування товару, інвойсами не передбачалось.

Щодо зауважень митного органу щодо банківських реквізитів, які відрізняються від тих які зазначені в рахунку-проформі та інвойсі суд зазначає наступне.

Пунктом 4.5 зовнішньоекономічного контракту PL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року передбачено, що покупець здійснює оплату за товар банківським розрахунком на розрахунковий рахунок продавця за номером IBAN НОМЕР_1 у банку BNP PARIBAS BANK POLSKA S.А. відповідно до Рахунку проформи для цього замовлення або на інший рахунок вказаний у рахунку проформі.

Продавець товару надав право ТОВ «БЛУМІ» скористатись або рахунком вказаним в п.4.5 Контракту або рахунком вказаним саме у Рахунку проформі.

ТОВ «БЛУМІ», відповідно до платіжного доручення №835 від 21.03.2023, здійснило оплату за товар саме на рахунок продавця за номером IBAN НОМЕР_1 у банку BNP PARIBAS BANK POLSKA S.А. відповідно до пункту 4.5 зовнішньоекономічного контракту.

Крім того, у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Аналогічна позиція наведена у Постанові Верховного Суду від 12.03.2019 року по справі №803/3649/15.

Отже, доводи митного органу в цій частині також не можуть бути покладені в основу рішення про коригування митної вартості товарів.

Щодо здійснення платежу на меншу суму чим передбачено рахунком- фактурою та контрактом, якими передбачено повна передоплата чим порушено умови контракту, суд звертає увагу на наступне.

Пунктом 4.5 зовнішньоекономічного контракту PL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року передбачено, що покупець здійснює оплату за товар банківським розрахунком на розрахунковий рахунок продавця. Відповідно до Рахунку проформи для цього замовлення або на інший рахунок вказаний у рахунку проформі.

До митного оформлення позивачем надано комерційний інвойс від 23.03.2023 року №2023/ЕЕ-0000146 на суму 26 101,80 Євро та проформа інвойс від 03.07.2023 року №2020-0107/0002 на суму 24 225,00 Євро.

Відповідно до платіжного доручення №835 від 21.03.2023 ТОВ «БЛУМІ» здійснило оплату за товар на рахунок продавця відповідно до пункту 4.5. зовнішньоекономічного контракту PL/150122050/2020-0107 від 04.05.2020 року.

Платіжним дорученням №835 від 21.03.2023 перераховано за Товар 24 225 Євро.

При цьому позивачем визначена митна вартість товару за комерційним інвойсом, числове значення митної вартості відповідає поданим документам,а умови, терміни та розмір фактичної оплати не впливає на числове значення митної вартості.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, однак відповідач не довів наявність розбіжностей в поданих документах, подані документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а також надавали можливість відповідачу визначити митну вартість товару, відповідач не мав права витребовувати у позивача додаткові документи та відмовляти у розмитненні товару позивачу за ціною контракту.

Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, в відзиві на позов відповідачем не спростовані доводи позивача.

Посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на наявність інформації про те, що подібний товар був оформлений за вищою митною вартістю суд не приймає до уваги, оскільки, відомості з інформаційної бази даних носять допоміжний інформаційних характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані позивачем документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст. 8 Митного кодексу України державна митна служба здійснюється на основі принципів, в тому числі, законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Оскільки позивачем були надані для митного оформлення товару всі документи, необхідні для визначення його митної вартості, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять розбіжностей, тощо, відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є не правомірною, оскаржувані картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішення про коригування митної вартості товарів є протиправними та підлягають скасуванню судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо судових витрат, зокрема, сплаченого судового збору, він підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань у відповідності до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» (вул. Київське шосе, 2, м. Одеса, 65031, ) до Львівської митниці (вул. Костюшка, 1, м. Львів, 79000, код ЄДРПОУ ВП 43971343) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2023/900175/2 від 28.03.2023 року, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2023/001085 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці №UA209000/2023/900175/2 від 28.03.2023 року про коригування митної вартості товарів.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці №UA209170/2023/001085.

Стягнути з Львівської митниці (вул. Костюшка, 1, м. Львів, 79000, код ЄДРПОУ ВП 43971343) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БЛУМІ» (вул. Київське шосе, 2, м. Одеса, 65031, ) сплачений судовий збір у розмірі 5 368 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки, встановлені ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Леонід СВИДА