Справа № 320/256/21
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2023-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року справа №320/256/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (далі позивач та/або ТОВ «Васт-Транс») з позовом до Головного управління ДПС у Київській області (далі відповідач та/або ГУ ДПС у Київській області, контролюючий орган) та просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 17.12.2020 № ГУ ДПС у Київській області;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за №;

- зобов`язати Головного управління ДПС у Київській області подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що контролюючим органом підтверджено в акті перевірки від 20.11.2020 №2192/10-36-04-02/30367782 показники, які були задекларовані ТОВ «Васт-Транс» у податковій декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року. Разом з цим позивач вказує, що ним було виявлено помилки у податковій декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року, які були усунуті шляхом подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року, який безпідставно не був врахований ГУ ДПС у Київській області при винесенні податкового повідомлення-рішення від 17.12.2020 №. Також представник ТОВ «Васт-Транс» наголошує на відсутності обставин порушення ним пункту 48.3 статті 48, пунктів 200.7, 200.9 статті 200 ПК України та стверджує, що дані щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за № не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній дублює висновки, які викладені в акті перевірки від 20.11.2020 №2192/10-36-04-02/30367782 та вказує про передчасність позовних вимог в частині зобов`язання його вчинити певні дії (т. 1, а.с. 200-204). У відзиві на позовну заяву ГУ ДПС у Київській області відмітило, що в інтегрованій картці платника (позивача) відображена сума заявки бюджетного відшкодування в розмірі 109 978,00 грн., проте зазначена сума заявки по декларації від 20.10.2020 за № відсутня в Реєстрі заяв про повернення сум бюджетного відшкодування.

Представником ТОВ «Васт-Транс» подано відповідь на відзив на позовну заяву (т. 2, а.с. 1-3), у якому останній наполягає на задоволенні позовних вимог та наголошує, що предметом розгляду даної адміністративної справи, окрім визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, є зобов`язання відповідача внести дані щодо поданої позивачем податкової звітності до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування, а не щодо узгодженості грошових зобов`язань, що свідчить помилковість тверджень ГУ ДПС у Київській області щодо передчасності позовних вимог у цій частині.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.01.2021 відкрито провадження в адміністративній справі №320/256/21, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду, витребувано докази від сторін та призначено підготовче засідання на 11.02.2021.

11.02.2021 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку із перебуванням судді Кушнової А.О. на навчанні в Національній школі суддів України. Призначено наступне підготовче судове засідання на 25.02.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.02.2021 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 11.03.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.03.2021 клопотання представника відповідача про заміну відповідача на правонаступника задоволено. Замінено відповідача у даній справі - Головне управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код 43141377) на його правонаступника Головне управління ДПС у Київській області, як відокремлений підрозділ ДПС України (ідентифікаційний код ВП 44096797; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-а).

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Окрім цього протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.04.2021 повернуто без розгляду уточнені позовні вимоги ТОВ «Васт-Транс», які надійшли до суду 19.03.2021 (т. 2, а.с. 11-29).

В судовому засіданні 11.05.2021 судом не допущено до участі у справі в якості представника ГУ ДПС у Київській області особу Бондарчук Д.В., з огляду на відсутність наявної інформації про внесення даних про особу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та розпочато розгляд справи по суті за відсутності представника відповідача.

11.05.2021 до суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Згідно із частиною 3 статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Приймаючи уваги викладене, протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.03.2023 клопотання представника позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» - адвоката Рибченко Наталії Миколаївни від 06.02.2023 №18 про залишення позову без розгляду, - залишено без розгляду.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :

Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Васт-Транс» з питань достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2020 року, за наслідками якої складено акт камеральної перевірки від 20.11.2020 №2192/10-36-04-02/30367782(далі акт перевірки) (т. 1, а.с. 23-27).

У висновках акту перевірки контролюючим органом зазначено про те, що камеральною перевіркою податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року встановлено порушення ТОВ «Васт-Транс» вимог Податкового кодексу України, зокрема в частині Додатку 4 до декларації за вересень 2020 року встановлено, що у рядку «Відповідно до статті 200 розділу V Кодексу бюджетне відшкодування, визначене у податковій декларації за звітний (податковий) період (рядок 20.2.1) з податку на додану вартість за вересень 2020 року» вказано іншу суму, заявлену до бюджетного відшкодування, яка відрізняється від суми, зазначеної у рядку 20.2.1 декларації, чим порушено вимоги пункту 48.3 статті 48, пункту 200.7, пункту 200.9 статті 200 Податкового кодексу України, в результаті чого відмовлено у бюджетному відшкодуванні за вересень 2020 року з податку на додану вартість в сумі 109 978,00 грн. (тут і надалі висновки акту перевірки).

Не погоджуючись із висновками акту перевірки ТОВ «Васт-Транс» подано заперечення (т. 1, а.с. 29-30), за наслідком розгляду яких контролюючий орган листом від 14.12.2020 №33668/10/10-36-04-02-10 повідомив скаржника про те, що об`єктивний їх розгляд не можливий без проведення перевірки, керівником органу державної податкової служби можуть бути вжиті заходи щодо проведення документальної позапланової перевірки (т. 1, а.с. 32-33).

Надалі, 17.12.2020 на підставі акту перевірки та керуючись пунктом 48.3 статті 48 Податкового кодексу України ГУ ДПС у Київській області винесено податкове повідомлення-рішення №, яким відмовлено позивачу у бюджетному відшкодуванні за податковою декларацією з податку на додану вартість за вересень 2020 року від 20.10.2020 № у розмірі 109 978,00 грн. (далі оскаржуване та/або спірне рішення) (т. 1, а.с. 21).

ТОВ «Васт-Транс» категорично не погоджується зі спірним рішенням, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на що звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно із підпунктом 14.1.18 пункту 14.1 статті 14 ПК України бюджетне відшкодування - відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків врегульовано статтею 200 ПК України, згідно із пунктом 200.7 якої платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

За правилами пункту 200.10 статті 200 ПК України у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 ПК України, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

Пунктом 200.11 статті 200 ПК України, серед іншого регламентовано, що контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання провести документальну перевірку платника податку в разі, якщо розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено за рахунок від`ємного значення, сформованого за операціями:

за періоди до 1 липня 2015 року, що не підтверджені документальними перевірками;

з придбання товарів/послуг за період до 1 січня 2017 року у платників податку, що використовували спеціальний режим оподаткування, визначений відповідно до статті 209 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Статтею 76 ПК України врегульовано порядок проведення камеральної перевірки.

Так, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (п. 86.2 ст. 86 ПК України).

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Згідно із пунктом 200.14 статті 200 ПК України якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку, що право платника на бюджетне відшкодування реалізується ним шляхом подання відповідної заяви до контролюючого органу та підлягає підтвердженню останнім шляхом проведення камеральної перевірки податкової декларації з податку на додану вартість, в якій платником податків визначено суму бюджетного відшкодування, за виключенням випадків, визначених у пункті 200.11 статті 200 ПК України.

При цьому, контролюючий орган, за результатами камеральної перевірки у разі з`ясування факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Як вже було вказано судом вище, у висновках акту перевірки ГУ ДПС у Київській області вказало, що камеральною перевіркою податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року встановлено порушення ТОВ «Васт-Транс» вимог ПК України, а саме в частині Додатку 4 до декларації за вересень 2020 року встановлено, що у рядку «Відповідно до статті 200 розділу V Кодексу бюджетне відшкодування, визначене у податковій декларації за звітний (податковий) період (рядок 20.2.1) з податку на додану вартість за вересень 2020 року» вказано іншу суму, заявлену до бюджетного відшкодування, яка відрізняється від суми, зазначеної у рядку 20.2.1 декларації, чим порушено вимоги пункту 48.3 статті 48, пункту 200.7, пункту 200.9 статті 200 ПК України.

Саме на підставі вказаного контролюючим органом відмовлено позивачу у бюджетному відшкодуванні за вересень 2020 року в сумі 109 978,00 грн.

Перевіряючи зазначені висновки контролюючого органу, судом встановлено, що 20.10.2020 ТОВ «Васт-Транс» подано контролюючому органу податкову декларацію з податку на додану вартість за вересень 2020 року (т. 1, а.с. 35), Розрахунок коригування сум податку на додану вартість (Д1) (т. 1, а.с. 36-37), Довідку про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного податкового кредиту, Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (т. а.с. 39), Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізовується в обрахунку реєстраційної суми правонаступником (Д4) (т. 1, а.с. 40), Розшифровка податкових зобов`язань та податкового кредиту в розрізіконтрагентів (Д5) (т. 1, а.с. 41-42) (тут і надалі податкова декларація за вересень 2020 року та додатки Д1, Д2, Д3, Д4, Д5).

Відповідно до рядку 9 розділу I податкової декларації за вересень 2020 року «Усього податкових зобов`язань» ТОВ «Васт-Транс» визначено суму податку на додану вартість 67717,00 грн.; у рядку 17 розділу I податкової декларації за вересень 2020 року «Усього податкового кредиту» зазначено 209 449,00 грн.; у рядку 19 податкової декларації за вересень 2020 року «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 рядок 9 декларації (позитивне значення)» вказано 141 732,00 грн.; у рядку 20.1.2 рядку 20.1 податкової декларації за вересень 2020 року «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 рядок 19.1), яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку» зазначено 109 978,00 грн.

У додатку Д3 до податкової декларації за вересень 2020 року (таблиця 2) позивачем вказано суму від`ємного значення у розмірі 109 968, 00 грн., у тому числі сплачено постачальникам товарів/послуг до Державного бюджету України, отримано послуг від нерезидента на митній території України 109 978,00 грн.

У додатку Д4 до податкової декларації за вересень 2020 року сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації за вересень 2020 року, що підлягає відшкодуванню на рахунок платника податку відображено суму 141 732,00 грн.

Вказана податкова звітність прийнята ГУ ДПС у Київській області 20.10.2020, що підтверджується квитанцією №2.

Надалі, 23.11.2020 ТОВ «Васт-Транс» подано відповідачу уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року (т. 1, а.с. 43-44), разом із яким подано Довідку про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (т. 1, а.с. 45), Розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (т. 1, а.с. 46), Заяву про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізовується в обрахунку реєстраційної суми правонаступником (Д4) (т. 1, а.с. 47) (тут і надалі уточнюючий розрахунок та уточнюючі додатки Д2, Д3, Д4).

Згідно із уточнюючого розрахунку позивачем уточнено наступні показники:

- рядок 20.2 (Д3, Д4) податкової декларації за вересень 2020 року «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 рядок 19.1), яка підлягає бюджетному відшкодуванню (рядок 20.2.1+рядок 20.2.2 (рядок 3 Д3) 109 968 (різниця (-10));

- рядок20.1.2 рядку 20.1 податкової декларації за вересень 2020 року «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації (рядок 19 рядок 19.1), яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку» - 109 968 (різниця (-10).

- рядок 20.3 декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року «Зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 20 рядок 20.1 рядок 20.2) - 31 764 (різниця (+10);

- рядок 21 (Д2) податкової декларації за вересень 2020 року «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 уточнюючого розрахунку) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду)» - 31 764 (різниця +10).

В уточнюючому додатку Д2 «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок) позивачем вказано 10,00.

Згідно із уточнюючим додатком Д3 до податкової декларації за вересень 2020 року (таблиця 2) позивачем вказано суму від`ємного значення у розмірі 109 968, 00 грн., у тому числі сплачено постачальникам товарів/послуг до Державного бюджету України, отримано послуг від нерезидента на митній території України 109 968,00 грн.

Відповідно до уточнюючого додатку Д4 до податкової декларації за вересень 2020 року ТОВ «Васт-Транс» сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації за вересень 2020 року, що підлягає відшкодуванню на рахунок платника податку відображено суму 109 968 грн.

Уточнюючий розрахунок та уточнюючі додатки Д2, Д3, Д4 прийняті відповідачем 23.11.2020, що підтверджується квитанцією №2 (т. 1, а.с. 48).

Як вбачається з акту перевірки контролюючим органом було проаналізовано Додаток 4 до податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року та встановлено, що у рядку 20.2.1 «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації за вересень 2020 року», вказано іншу суму, заявлену до бюджетного відшкодування, яка відрізняється від суми, зазначеної у рядку 20.2.1 декларації.

При цьому, суд наголошує, що в акті перевірки підтверджено задекларовані ТОВ «Васт-Транс» показники в декларації з податку на додану вартість, а саме: суму податкових зобов`язань 67 717,00 грн., суму податкового кредиту 209 449,00 грн., суму залишку від`ємного значення ПДВ до бюджетного відшкодування 141732,00 грн., проте, внаслідок невідповідності сум бюджетного відшкодування в рядку 20.2.1 податкової декларації за вересень 2020 року та Додатку 4 до декларації відповідачем відмовлено у відшкодуванні позивачу ПДВ у сумі 109 978,00 грн.

У той же час, як слідує із листа ГУ ДПС у Київській області від 14.12.2020 №33668/10/10-36-04-02-10 «Про результати розгляду заперечень» уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року № від 23.11.2020 не був врахований в акті перевірки, в зв`язку з тим, що уточнюючий розрахунок був поданий після закінчення граничного терміну проведення камеральної перевірки та після складення акту про результати, який був складений 20.11.2020.

Аналізуючи вказані обставини, суд приходить до висновку, що проводячи камеральну перевірку податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року, контролюючим органом не було враховано уточнюючий розрахунок до податкової декларації з додатками до нього, яким фактично усунуто самостійно виявлені ТОВ «Васт-Транс» помилки в податковій декларації за вересень 2020 року, у тому числі приведено у відповідність дані Додатку 4 до податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року до даних рядку 20.2.1 «Сума від`ємного значення, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації за вересень 2020 року» податкової декларації за вересень 2020 року.

Отже, звідси слідує, що для вирішення спору по суті слід встановити обставини правомірності/неправомірності не врахування ГУ ДПС у Київській області уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року № від 23.11.2020, адже безпосередньо його не врахування стало підставою для винесення спірного рішення.

Згідно із пунктом 50.1 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Відповідно до пункту 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що кінцевим строком подання податкової декларації за вересень 2020 року є 20.10.2020. У свою чергу, контролюючий орган мав право провести перевірку декларації з податку на додану вартість до 20.11.2020 включно.

Як вже було зазначено судом вище та не заперечувалось сторонами уточнюючий розрахунок до декларації з ПДВ за 2020 рік з додатками ТОВ «Васт-Транс» було подано 23.11.2020.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України №159/28289, затверджено Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (далі Порядок №21), який визначає, що податкова декларація з податку на додану вартість (далі - декларація) відповідно до пункту 46.1 статті 46 розділу II «Адміністрування податків, зборів, платежів» подається контролюючому органу у строки, визначені статтею 203 розділу V «Податок на додану вартість» Податкового кодексу України (далі - Кодекс).

Згідно із пунктом 2 розділу I Порядку №21 подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок (далі - уточнюючий розрахунок) (у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 розділу II Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених статтею 50 розділу II Кодексу)) передбачено пунктом 50.1 статті 50 розділу II Кодексу.

В силу положень 6 розділу I Порядку №21 до податкової звітності з податку на додану вартість (далі - податкова звітність) належать: податкова декларація з податку на додану вартість з додатками; уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками; розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.

Звідси слідує, що уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками є складовою податкової звітності з податку на додану вартість.

Пунктами 15 розділу IV Порядку №21 регламентовано, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.

Внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.

У разі виправлення помилок у рядках поданої раніше декларації, до яких повинні додаватися додатки, до уточнюючого розрахунку повинні бути додані відповідні додатки, що містять інформацію щодо уточнених показників.

Не може бути зменшена сума податкових зобов`язань, яка не була сплачена до бюджету в минулих звітних (податкових) періодах, у зв`язку з повним або частковим списанням податкового боргу.

Зміна напряму узгодженого бюджетного відшкодування за рішенням платника податку здійснюється шляхом подання до контролюючого органу уточнюючого розрахунку до декларації за звітний (податковий) період, в якому було задеклароване таке бюджетне відшкодування.

В силу положень пункту 50.2 статті 50 ПК України платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок (з урахуванням термінів продовження, зупинення або перенесення термінів її проведення) не має права подавати уточнюючі податкові декларації (розрахунки) до поданих ним раніше податкових декларацій з відповідного податку і збору за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом.

Це правило не поширюється на випадки, встановлені абзацом третім пункту 50.1 статті 50 цього Кодексу (п. 50.2 ст. 50 ПК України).

Системний аналіз наведених положень дає підстави для висновку, що платник податків може скористатися своїм правом на виправлення значень податкових зобов`язань у разі самостійного виявлення помилки шляхом відображення відповідних сум в податковій декларації за звітний податковий період або внесення змін до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 ПК України. При цьому таке право має бути реалізоване не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання

Встановлене пунктом 50.2 статті 50 ПК України обмеження стосується виключно подання уточнюючого розрахунку та виключно в період здійснення контрольного заходу (документальної планової та позапланової перевірки). При цьому норми ПК України не визначають, що уточнюючі розрахунки неможливо подати і після проведення перевірки.

Більш того, можливість уточнення показників податкової звітності за періоди, які вже перевірено контролюючим органом, передбачена пунктом 50.3 статті 50 ПК України, згідно з яким у разі якщо платник податків подає уточнюючий розрахунок до податкової декларації, поданої за період, що перевірявся, або не подає уточнюючий розрахунок протягом 20 робочих днів після дати складення довідки про проведення електронної перевірки, якою встановлено порушення податкового законодавства, відповідний контролюючий орган має право на проведення позапланової перевірки платника податків за відповідний період.

Отже, враховуючи наведене, суд вважає, що у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації у період після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки, а контролюючий орган, приймаючи у такому випадку відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 22 квітня 2021 року (справа №360/3701/19), від 12 лютого 2021 року (справа №808/537/16), від 22 грудня 2020 року (справа №640/15334/19), від 3 вересня 2020 року (справа №808/2156/17), від 31 серпня 2020 року (справа №820/6771/16), від 12 серпня 2020 року (справа № 805/2408/16-а), від 19 вересня 2019 року (справа №815/4013/14).

Суд нагадує, що уточнюючий розрахунок до декларації з ПДВ за 2020 рік з додатками ТОВ «Васт-Транс» було подано 23.11.2020, тобто після складання акту камеральної перевірки 20.11.2020, але до винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення 17.12.2020.

Окрім цього суд вказує, що ТОВ «Васт-Транс» було подано заперечення на акт перевірки, в яких повідомлено контролюючий орган щодо обставин подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року.

Відповідно до пункту 44.7 статті 44 ПК України у разі якщо посадова особа контролюючого органу, яка здійснює перевірку, відмовляється з будь-яких причин від врахування документів, наданих платником податків під час проведення перевірки, платник податків має право до закінчення перевірки надіслати листом з повідомленням про вручення та з описом вкладеного або надати безпосередньо до контролюючого органу, який проводить перевірку, копії таких документів (засвідчені печаткою платника податків (за наявності печатки) та підписом платника податків - фізичної особи або посадової особи платника податків - юридичної особи).

Протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта перевірки, платник податків має право подати контролюючому органу, що проводив перевірку, заперечення та/або додаткові документи, які підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності.

У разі якщо під час проведення перевірки платник податків надає документи менше ніж за три дні до дня її завершення або коли надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу менше ніж за три дні до дня завершення перевірки, проведення перевірки продовжується на строк, визначений статтею 82 цього Кодексу.

У разі якщо надіслані у передбаченому абзацом першим цього пункту порядку документи надійшли до контролюючого органу після завершення перевірки або у разі надання таких документів відповідно до абзацу другого цього пункту, контролюючий орган має право не приймати рішення за результатами проведеної перевірки та призначити позапланову документальну перевірку такого платника податків.

Аналізуючи наведені норми права суд вказує, що уточнюючий розрахунок до декларації з ПДВ за 2020 рік з додатками ТОВ «Васт-Транс», який був поданий останнім 23.11.2020, з урахуванням подачі платником податків (позивачем) заперечень на акт перевірки, мав бути врахований ГУ ДПС у Київській області.

На переконання суду, відповідач, приймаючи спірне рішення, протиправно не врахував поданий ТОВ «Васт-Транс» уточнюючий розрахунок до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року та додані до нього додатки від 23.11.2020, не реалізував свого права на прийняття рішення про проведення позапланової документальної перевірки, в силу положень пункту 50.3 статті 50 ПК України у взаємозв`язку із положеннями абзацу 4 пункту 44.7 статті 44 ПК України, що мало своїм наслідком прийняття оскаржуваного рішення без врахування всіх обставин, які мають значення для його прийняття.

Окремо з приводу підстав прийняття податкового повідомлення-рішення від 17.12.2020 №, а саме посилань контролюючого органу на порушення ТОВ «Васт-Транс» вимог пункту 48.3 статті 48, пункту 200.7, пункту 200.9 статті 200 ПК України суд зазначає про наступне.

Відповідно до пункту 48.3 статті 48 ПК України податкова декларація повинна містити такі обов`язкові реквізити: тип документа (звітний, уточнюючий, звітний новий); звітний (податковий) період, за який подається податкова декларація; звітний (податковий) період, що уточнюється (для уточнюючого розрахунку); повне найменування (прізвище, ім`я, по батькові) платника податків згідно з реєстраційними документами; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); місцезнаходження (місце проживання) платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається звітність; дата подання звіту (або дата заповнення - залежно від форми); інформація про додатки, що додаються до податкової декларації та є її невід`ємною частиною; ініціали, прізвища та реєстраційні номери облікових карток або інші відомості, визначені в абзаці сьомому цього пункту, посадових осіб платника податків; підписи платника податку - фізичної особи та/або посадових осіб платника податку, визначених цим Кодексом, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).

Відповідно до пункту 200.7 статті 200 ПК України платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики (п. 200.9 статті 200 ПК України).

Аналіз вказаних положень дає суду підстави дійти до висновку, що останні визначають обов`язкові реквізити в податковій декларації, спосіб реалізації права платника податку на отримання бюджетного відшкодування, а також загальну норму щодо затвердження форми заяви про бюджетне відшкодування.

На переконання суду, ГУ ДПС у Київській області не конкретизовано, які норми ПК України порушено ТОВ «Васт-Транс» при поданні податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року, а зазначені в акті перевірки норми ПК України не свідчать про відсутність в останнього права на бюджетне відшкодування. Більше того, суд вкотре наголошує, що контролюючим органом підтверджено показники, які задекларовані позивачем в податковій декларації з податку на ПДВ за вересень 2020 року.

Також суд зазначає, що фактично підставою для відмови у бюджетному відшкодуванні ПДВ ТОВ «Васт-Транс» стали обставини допущення ним помилок в податковій декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року з додатками до неї, які були усунуті шляхом подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року з додатками, який, у свою чергубув прийнятий, проте безпідставно не був врахований ГУ ДПС у Київській області при прийнятті оскаржуваного рішення.

При цьому, суд відмічає, що в межах даної адміністративної справи суд не оцінює наявність/відсутність у ТОВ «Васт-Транс» права на отримання бюджетного відшкодування з урахуванням уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року з додатками, оскільки останній не був предметом перевірки та й відповідно предметом дослідження контролюючим органом.

Також в межах даної адміністративної справи суд не перевіряє правомірність формування позивачем від`ємного значення з податку на додану вартість, адже його заниження та/або завищення не встановлено в акті камеральної перевірки.

Суд наголошує, що вирішення та розгляд даної адміністративної справи здійснено виключно в межах висновків ГУ ДПС у Київській області, які покладені в основу акту перевірки та й, відповідно які стали підставою для винесення спірного рішення, з урахуванням фактичних обставин справи, у тому числі, враховуючи обставини подання ТОВ «Васт-Транс» уточнюючого розрахунку до податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року.

Згідно із частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Беручи до уваги наведене у свій сукупності суд вважає, що спірне рішення не відповідає критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, а відтак позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Вирішуючи позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача вчинити певні дії суд враховує наступне.

Згідно із підпунктом 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

До такого Реєстру вносяться такі дані:

1) найменування платника податку та його індивідуальний податковий номер;

2) дата подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку, поданої у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання);

3) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначена у кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

4) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшена на суму податкового боргу;

5) реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування;

6) реквізити бюджетних рахунків для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

7) реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування податку;

8) дата початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява про повернення суми бюджетного відшкодування, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

9) сума податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дата поданої до контролюючого органу заяви в разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування;

10) дата складення та вручення платнику податків акта перевірки;

11) дата та номер податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням (у разі подання) уточнюючого розрахунку, неузгоджена контролюючим органом;

12) дата початку оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, що оскаржується;

13) дата закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та сума бюджетного відшкодування, узгоджена за результатами оскарження;

14) сума узгодженого контролюючим органом бюджетного відшкодування за кожною заявою та дата її узгодження;

15) дата та сума повернення бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку;

16) дата та сума зарахування (перерахування) в рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

Внесення даних до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування посадовими особами відповідних органів здійснюється з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Порядок ведення та форма Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування затверджуються Кабінетом Міністрів України.

За правилами підпункту 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 ПК України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Аналогічні норми закріплені в пунктах 4, 6 Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 №26 (далі Порядок №26).

Відповідно до пункту 200.12 статті 200 ПК України зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки;

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".

У разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку, зменшена на суму такого податкового боргу.

У разі виникнення у платника податку необхідності зміни напряму узгодженого бюджетного відшкодування, такий платник податку має право подати відповідну заяву до контролюючого органу, який не пізніше наступного робочого дня з дня отримання такої заяви зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Аналізуючи вказані положення ПК України, у взаємозв`язку із положеннями Порядку №26 суд зазначає, що до Реєстру, серед іншого, вносяться дані щодо найменування платника податку та його індивідуальний податковий номер; дати подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку, поданої у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); суми податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначена у кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

При цьому, заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Досліджуючи матеріали справи судом встановлено, що до Реєстру відповідачем не було внесено дані щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за №, що підтверджується витягом з Реєстру відшкодування ПДВ (т. 1, а.с. 73-78).

Наведені обставини не заперечуються контролюючим органом.

Натомість відповідач, посилаючись на постанову Верховного Суду від 25.04.2020 у справі №320/6625/18 стверджує про передчасність вимог щодо зобов`язання відповідача внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість суми бюджетного відшкодування даних податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року.

Суд критично сприймає вказані доводи контролюючого органу, з огляду на наступне.

Так, в межах адміністративної справи №320/6625/18 Верховний Суд досліджував обставини внесення до Реєстру заяв про повернення бюджетного відшкодування податку на додану вартість необхідні дані по заяві Товариства про повернення суми бюджетного відшкодування як такої, що є узгодженою.

Разом з цим, в межах даної адміністративної справи судом досліджуються обставини відсутності в Реєстрі заяв про повернення бюджетного відшкодування податку на додану вартість даних щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за №.

Отже, на переконання суду висновки, які викладені в постанові Верховного Суду від 25.04.2020 у справі №320/6625/18 не є тотожними обставинам даної адміністративної справи.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що заяви про повернення сум бюджетного відшкодування підлягають внесенню автоматично до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження та, зважаючи на встановлення під час розгляду справи по суті обставини відсутності у Реєстрі даних щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за №, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Підсумовуючи вищевикладене, повно та всебічно проаналізувавши матеріали адміністративної справи суд дійшов до висновку про не відповідність спірного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України та наявність правових підстав для задоволення адміністративного позову в цілому.

Що ж стосується вимог ТОВ «Васт-Транс» в частині зобов`язання відповідача подати звіт про виконання судового рішення суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Аналіз вказаної процесуальної норми дає підстави для висновку, що встановлення судового контролю є правом суду, а не його обов`язком. В межах даної адміністративної справи суд не вбачає підстав для встановлення судового контролю.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у загальному розмірі 4204,00 грн., що підтверджується наявними у справі платіжними дорученням від 11.02.2020 №16051 на суму 2102,00 грн. та від 24.12.2020 №1244 на суму 2102,00 грн. (т.1 а.с.19,20).

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 (зі змінами та доповненнями) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумови для застосування інших способів захисту порушеного права (скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.

Така правова позиція викладена, зокрема в Довідці про аналіз практики застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI Про судовий збір у редакції Закону України від 22.05.2015 № 484-VIII Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору, затвердженій Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016 №2. При цьому, суд вбачає за доцільне зауважити про те, що такі вимоги мають бути пов`язані одна з одною.

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 № 294-ІХ установлено у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2020 року - 2102 гривні, з 1 липня - 2197 гривень, з 1 грудня - 2270 гривень.

Позовні вимоги про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та зобов`язання відповідача внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року - є однією позовною вимогою.

Отже, позовна заява містить одну позовну вимогу немайнового характеру, сума судового збору за звернення з якою до суду становить 2102,00 грн.

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору за подання позову підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - Головного правління ДПС у Київській області у розмірі 2102,00 грн.

Питання щодо повернення позивачу судового збору, сплаченого при подачі позову надмірно, відповідно до статті 7 Закону України "Про судовий збір" може бути вирішено за заявою позивача. Оскільки такої заяви на день ухвалення судового рішення на адресу суду не надійшло, суд не вирішує питання щодо повернення надмірно сплаченого судового збору у сумі 2102,00 грн. Суд роз`яснює, що позивач може звернутися з такою заявою і після ухвалення судового рішення у справі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, понесених позивачем на правничу допомогу суд враховує наступне.

Згідно з частиною 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною 3 статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Згідно з вимогами частини статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Як вбачається з пункту 1 частини 3 статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 4 статті 134 КАС України передбачено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно із з частиною 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до частини 6 статті 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Відповідно до договору про надання правничої допомоги від 23.12.2020 №107 (т. 1, а.с. 80-82) (далі Договір) адвокат Рибченко Наталія Миколаївна (виконавець) та ТОВ Васт-транс (замовник) узгодили, що виконавець надає замовнику правничу допомогу, зокрема: щодо захисту прав та інтересів Замовника на мирне володіння майном та отримання бюджетного відшкодування, що було заявлено у податковій декларації з податку на додану вартість за вересень 2020 року, в тому числі: надання правової інформації, складання заяв, заперечень, запитів; консультації і роз`яснення з правових питань; складання позовних заяв; складання відповіді на відзив тощо.

Також умовами Договору передбачено складання інформаційних запитів, надання усних консультацій та інших дій без обмежень за тарифом 1000 грн./год. за здійснення аналізу документів, складання та виготовлення документів, надання консультацій та роз`яснень та 1500,00 грн. за прибуття до суду та/або за участь у розгляді справи у режимі відеоконференції або через Електронний суд із використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису за одне судове засідання.

Відповідно до акту виконаних робіт (наданих послуг) від 11.05.2021 адвокатом Рибченко Н.М. (виконавцем) надана ТОВ «Васт-транс» правнича допомога у відповідності до пункту 2 Договору, а саме за представлення інтересів замовника під час розгляду справи №320/256/21 Київським окружним адміністративним судом, у тому числі за прибуття до суду та за участь у розгляді справи 11.03.2021, 08.04.2021 та 11.05.2021 за фіксованим тарифом 1500,00 грн. за одне судове засідання на загальну суму 4500,00 грн., сплата якої підтверджується платіжним дорученням №2158 від 12.05.2021 (т. 2, а.с. 134-135).

Також згідно із детальним описом робіт (наданих) послуг, виконаних адвокатом від 30.12.2020 згідно із Договором адвокатом Рибченко Н.М. (виконавцем) надано ТОВ «Васт-транс» правничу допомогу на загальну суму 7000,00 грн., яка включає в себе здійснення аналізу податкового повідомлення-рішення від 17.12.2020 № ГУ ДПС у Київській області та листа ГУ ДПС у Київській області «Про результати розгляду заперечень» №33688/10/10-36-04-02-10 від 14.12.2020 з наданням усної консультації (1 год.); здійснення аналізу податкової звітності з податку на додану вартість за вересень 2020 року (1 год.); складання та виготовлення позовної заяви (5 год.) із розрахунку 1 год./1000,00 грн. (т. 1, а.с. 86), яка оплачена позивачем згідно із платіжним дорученням №1246 від 24.12.2020 (т. 1, а.с. 87).

У зв`язку з тим, що ТОВ «Васт-транс» надано до суду документальне підтвердження витрат на правову допомогу, а відповідачем не доведено неспівмірності суми витрат на правничу допомогу фактично наданим адвокатом послугам та складності справи, суд дійшов висновку, що витрати, понесені позивачем на правову допомогу у розмірі 11 500,00 грн. підлягають стягненню на користь останнього за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 17.12.2020 №.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Київській області внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість дані щодо податкової декларації з ПДВ за вересень 2020 року від 20.10.2020 за № та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок до податкової декларації за вересень 2020 року від 23.11.2020 за №, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс».

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код ВП 44096797, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-а) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (08113, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петрушки, вул. Лісна, б. 1, ) судовий збір у розмірі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві грн. 00 коп.).

5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного правління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код ВП 44096797, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Святослава Хороброго, 5-а) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Васт-Транс» (08113, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петрушки, вул. Лісна, б. 1, витрати на правничу допомогу у розмірі 11 500,00 грн. (одинадцять тисяч п`ятсот грн. 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.