Справа № 340/5960/21
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/5960/21

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: товариство з обмеженою відповідальністю "Смарт Ведж Оіл Фекторі" (25006, м. Кропивницький, вул. Соборна, 17, кімн. 7, )

відповідач: Управління Держпраці у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Дворцова, 24, )

про визнання протиправними та скасування припису та постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарт Ведж Оіл Фекторі" (надалі ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі") звернулося до суду з позовом до Управління Держпраці у Кіровоградській області (надалі - Управління Держпраці) про визнання протиправними та скасування припису та постанови.

Позов мотивовано тим, що 09.07.2021 року посадові особи Управління Держпраці склали акт інспекційного відвідування за результатами проведення заходу державного нагляду щодо додержання вимог законодавства про працю у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі". На підставі цього акту складено припис №КР6681/228/АВ/П від 15.07.2021 року про усунення виявлених порушень законодавства про працю та прийнято постанову №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року про накладення штрафу за порушення статей 21, 24 КЗпП України - допуск до роботи без укладення трудового договору ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Позивач стверджує про незаконність інспекційного відвідування, яке призначене за безпідставним зверненням УСБУ в Кіровоградській області, порушення порядку складання припису та недоведеність висновків акту інспекційного відвідування. Позивач вказує, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 виконували для товариства роботи за цивільно-правовими договорами, а він не мав обов`язку укладати з ними трудові угоди. Заперечуючи порушення трудового законодавства щодо вказаних осіб, просить суд визнати протиправними та скасувати:

- припис №КР6681/228/АВ/П від 15.07.2021 року про усунення виявлених порушень законодавства про працю;

- постанову №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, якою на підставі абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України на нього накладено штраф у розмірі 240 000 грн.

Ухвалою від 20.09.2021 року суд за заявою позивача забезпечив позов шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа - постанови Управління Держпраці №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року - до набрання судовим рішенням у цій справі законної сили.

Ухвалою від 08.10.2021 року суд відкрив провадження в адміністративній справі, вирішив здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін та призначив судове засідання для розгляду справи по суті.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що за результатами інспекційного відвідування ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" зафіксовано порушення ним вимог статей 21, 24 КЗпП України щодо неоформлення трудових відносин з чотирма працівниками - ОСОБА_1 , яка виконувала посадові обов`язки комірника, ОСОБА_2 , який виконував роботу різноробочого, ОСОБА_3 , який виконував роботу помічника зварника, та ОСОБА_4 , який виконував роботу зварювальника. Вказані особи фактично працювали у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" без оформлення трудових відносин. Під час інспекційного відвідування вони відмовилася від надання пояснень. Надані позивачем договори цивільно-правового характеру, укладені між ним та цими особами, свідчать, що праця за ними не була самостійною, а здійснювалася у межах діяльності товариства з систематичним виконанням трудових функції. Доводячи додержання порядку та підстав призначення і проведення інспекційного відвідування та правомірність спірних припису та постанови, представник відповідача просила суд у задоволенні позову відмовити.

У ході судового розгляду справи представники сторін подали заяви про подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 3 статті 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у ній матеріалами, суд установив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарт Ведж Оіл Фекторі" (попередня назва - ТОВ "Стрім Трейдінг") 07.06.2019 року зареєстроване як юридична особа та перебуває на загальній системі оподаткування. Основним видом його економічної діяльності є виробництво олії та тваринних жирів.

Для своєї господарської діяльності позивач використовує будівлі та приміщення, що розташовані у АДРЕСА_1 . (а.с. 234 240)

Начальник Управління Держпраці на підставі повідомлення Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області про ймовірне використання неоформленої праці у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" (лист №61/К/1850/НТ від 02.07.2021 року) видав наказ №687 від 08.07.2021 року "Про проведення інспекційного відвідування", яким доручено провести інспекційне відвідування з питань додержання законодавства про працю у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" з 08.07.2021 року по 09.07.2021 року, у зв`язку із наявністю інформації, передбаченої пп.5 п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року. (а.с. 108 110)

На підставі цього наказу інспекторам праці Управління Держпраці видано направлення №687/04.4 від 08.07.2021 року, яким доручено проведення інспекційного відвідування ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" з питання виявлення неоформлених трудових відносин, на період з 08.07.2021 року по 09.07.2021 року. (а.с. 111)

Інспектори праці 08.07.2021 року розпочали інспекційне відвідування ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" за місцем провадження ним господарської діяльності. Процес відвідування фіксувався засобом відеотехніки.

Копію направлення на проведення інспекційного відвідування 08.07.2021 року вручено директору ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" ОСОБА_5 .

За наслідками інспекційного відвідування інспектори праці склали акт інспекційного відвідування №КР6681/228/АВ від 09.07.2021 року, за висновками якого ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" порушило вимоги статей 21, 24 КЗпП України та Порядку повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року. (а.с. 114 120)

Вказаний акт 09.07.2021 року підписаний директором ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" ОСОБА_5 , яким повідомив про незгоду з його висновками та про намір подати зауваження.

Акт №КР6681/228/АВ від 09.07.2021 року надійшов до Управління Держпраці 12.07.2021 року, про що позивача повідомлено листом від 13.07.2021 року. (а.с. 127, 137)

Згодом інспектор праці Управління Держпраці склала попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю №КР6681/228/АВ/П/ПП від 15.07.2021 року та припис №КР6681/228/АВ/П від 15.07.2021 року про усунення порушень законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування "Смарт Ведж Оіл Фекторі", з вимогою поінформувати про його виконання в строк до 29.07.2021 року. Вказані документи направлені позивачу поштою для підписання. (а.с. 131 132, 133)

Між тим, позивач 14.07.2021 року поштою направив до Управління Держпраці зауваження на акт перевірки, які надійшли до відповідача 28.07.2021 року. На ці зауваження відповідач 30.07.2021 року надав позивачу письмову відповідь про порушення ним строку подання зауважень на акт перевірки. (а.с. 128, 129)

Крім того, позивач 29.07.2021 року подав начальнику Управління Держпраці скаргу на припис №КР6681/228/АВ/П від 15.07.2021 року. За результатами розгляду скарги той не знайшов підстав для скасування припису, про що 05.08.2021 року повідомив позивача. (а.с. 134 135, 136)

Воднораз, розглянувши справу про накладення штрафу, начальник Управління Держпраці склав постанову №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, якою за порушення вимог статей 21, 24 КЗпП України відносно чотирьох працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України на ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" накладено штраф у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, що склало 240 000 грн. (6000 грн. х 10 х 4). (а.с. 138)

Не погодившись з цією постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що спірна постанова прийнята за наслідками здійснення заходів державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок №823), який визначав процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. №1986-IV, та Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон).

Згідно з абзацом 2 пункту 1 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження) та які пройшли перевірку знань у порядку, визначеному Мінекономіки.

У пункті 5 Порядку №823 наведені підстави для проведення інспекційних відвідувань, зокрема: 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин.

Пунктами 6 - 9 Порядку №823 передбачено, що під час підготовки до проведення інспекційного відвідування інспектор праці може одержати інформацію та/або документи, що стосуються предмета інспекційного відвідування, зокрема шляхом проведення аналізу наявної (доступної) інформації про стан додержання об`єктом відвідування законодавства про працю. Документи, одержані під час підготовки до проведення інспекційного відвідування, що містять інформацію про порушення об`єктом відвідування вимог законодавства про працю, долучаються до матеріалів інспекційного відвідування.

У разі потреби для участі в інспекційних відвідуваннях інспектором праці можуть залучатися (за згодою об`єкта відвідування або іншої уповноваженої ним посадової особи) представники профспілок, їх організацій та об`єднань, члени яких працюють на об`єкті відвідування, організацій роботодавців та їх об`єднань, державних органів.

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів.

Згідно з пунктами 16 - 19 Порядку №823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

За правилами пунктів 20 - 22 Порядку №823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

Стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 цього Порядку.

Відповідно до пунктів 24, 25 Порядку №823 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

Пунктом 26 Порядку №823 передбачено, що припис або вимога інспектора праці можуть бути оскаржені відповідно у десятиденний та одноденний строк з дати їх отримання до керівника або заступника керівника відповідного територіального органу Держпраці. У разі незгоди з рішенням керівника або заступника керівника відповідного територіального органу Держпраці таке рішення може бути оскаржене до Голови або заступника Голови Держпраці. Подання в установлений строк скарги тимчасово припиняє виконання припису або вимоги інспектора праці. Скарга розглядається у 30-денний строк після дня її надходження, якщо інше не встановлено законом. На час розгляду скарги рішенням керівника або заступника органу контролю проведення інспекційного відвідування зупиняється. За результатами розгляду скарг приписи, вимоги інспектора праці можуть бути скасовані повністю або в окремій частині.

Згідно з частиною 1 статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Порушення законодавства про працю, за які до юридичних і фізичних осіб - підприємців, що використовують найману працю, застосовуються штрафи, визначені у частині 2 статті 265 КЗпП України.

Відповідно до частин 3, 4, 7 статті 265 КЗпП України штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Заходи щодо притягнення до відповідальності за вчинення порушення, передбаченого абзацами другим, третім, сьомим, восьмим, десятим частини другої цієї статті, застосовуються одночасно із винесенням припису незалежно від факту усунення виявлених при проведенні перевірки порушень.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (надалі - Порядок №509, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення".

Згідно з пунктом 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються зокрема на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників (абзац 5 пункту 2 Порядку №509).

Відповідно до пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Згідно з пунктом 4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

Пунктами 9, 10 Порядку №509 передбачено, що штраф сплачується протягом одного місяця з дня прийняття постанови про його накладення, про що суб`єкт господарювання або роботодавець повідомляють уповноваженій посадовій особі, яка склала постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку.

Суд установив, що спірні припис про усунення виявлених порушень та постанова про накладення штрафу прийняті на підставі акту інспекційного відвідування, яким установлено порушення позивачем законодавства про працю, а саме порушення статей 21 та 24 КЗпП України. Позивача притягнуто до відповідальності, передбаченої абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України.

Відповідно до абзацу 2 частини 2 статті 265 КЗпП України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) юридичні та фізичні особи-підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Так, в акті №КР6681/228/АВ від 09.07.2021 року зафіксовано, що 08.07.2021 року у приміщенні ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" у кабінеті знаходилася ОСОБА_1 , при спілкуванні з якою установлено, що вона працює в ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" на посаді комірника з квітня 2021 року без укладення трудового договору. На території підприємства (на дворі) виконували роботи по підготовці до зварювання металоконструкцій особи, які були одягнені в робочий одяг та назвалися як ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 . При спілкуванні з ними установлено, що в ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" ОСОБА_2 виконує роботу різноробочого, ОСОБА_7 виконує роботу помічника зварника, без укладення трудового договору, роботу виконують менше місяця. ОСОБА_6 виконує роботу зварювальника тиждень, без укладення трудового договору. У ході інспекційного відвідування на вимогу державного інспектора було надано цивільно-правові договори з цими працівниками. Проаналізувавши зміст цих договорів, інспектори праці констатували наявність саме трудових відносин між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , а не цивільно-правових.

У зв`язку з цим відповідач стверджує, що позивач використовував найману працю ОСОБА_1 з квітня 2021 року по 08.07.2021 року, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з 22.06.2021 року по 08.07.2021 року, ОСОБА_2 з 23.06.2021 року по 08.07.2021 року та фактично допустив їх до роботи, не оформивши з ними трудовий договір, чим порушив вимоги статей 21, 24 КЗпП України та Порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року.

Частиною 1 статті 21 КЗпП України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 6-1) при укладенні трудового договору про дистанційну (надомну) роботу; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я, відповідний військово-обліковий документ та інші документи.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів: засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг; на паперових носіях разом з копією в електронній формі; на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами. Інформація, що міститься у повідомленні про прийняття працівника на роботу, вноситься до реєстру страхувальників та реєстру застрахованих осіб відповідно до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Частиною 1 статті 29 КЗпП України передбачено, що до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором (крім трудового договору про дистанційну роботу) власник або уповноважений ним орган зобов`язаний: 1) роз`яснити працівникові його права і обов`язки та поінформувати під розписку про умови праці, наявність на робочому місці, на якому він працюватиме, небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, та можливі наслідки їх впливу на здоров`я, його права на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до законодавства і колективного договору; 2) ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором; 3) визначити працівникові робоче місце, забезпечити його необхідними для роботи засобами; 4) проінструктувати працівника з питань техніки безпеки, виробничої санітарії, гігієни праці і протипожежної охорони.

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України "Про охорону праці", роботодавець - власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган, незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, і фізична особа, яка використовує найману працю; працівник - особа, яка працює на підприємстві, в організації, установі та виконує обов`язки або функції згідно з трудовим договором (контрактом).

Відповідно до частини 1 статті 13 Закону України "Про охорону праці" роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин (пункту 2 частини 5 статті 50 Закону України "Про зайнятість населення").

Тож вимоги щодо укладення з громадянами трудових договорів щодо використання їхньої праці поширюються на усіх суб`єктів господарювання - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю у своїй підприємницькій діяльності, а фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору є порушенням законодавства про працю, за яке до юридичних і фізичних осіб-підприємців, що використовують найману працю, застосовується штраф, передбачений в абзаці 2 частини 2 статті 265 КЗпП України.

Визначальним для вирішення спірних правовідносин у цій справі є встановлення факту використання позивачем у його господарській діяльності найманої праці громадян ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та наявність ознак трудових правовідносин між ними як працівниками та позивачем як роботодавцем.

З`ясовуючи ці обставини, суд установив, що між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" як замовником та громадянином ОСОБА_3 як виконавцем 22.06.2021 року укладено цивільно-правовий договір, за умовами якого виконавець зобов`язався надати замовнику послуги (виконати роботи) із зварювання металу для облаштування навісу над піддонами на об`єкті замовника за адресою: АДРЕСА_1 , у строк до 31.08.2021 року. Кінцевим результатом наданих послуг є зварений навіс для піддонів. Орієнтовна вартість робіт складає 5 000 грн. Остаточна вартість робіт визначається сторонами в акті прийому-передачі. (а.с. 54) До вказаного договору 19.07.2021 року укладена додаткова угода, якою доповнено та змінено окремі умови договору про його предмет, права та обов`язки сторін, вартість послуг і порядок розрахунків. (а.с. 171 173)

Про виконання цього договору між його сторонами 27.08.2021 року складено акт про надані послуги, у якому зафіксовано результат виконаної роботи та її вартість, а 31.08.2021 року виконавцеві виплачена винагорода у сумі 4 025 грн. (а.с. 58, 174 - 175)

Між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" як замовником та громадянином ОСОБА_2 як виконавцем 23.06.2021 року укладено цивільно-правовий договір, за умовами якого виконавець зобов`язався надати замовнику послуги (виконати роботи) із зварювання металу для облаштування навісу над піддонами на об`єкті замовника за адресою: АДРЕСА_1 , у строк до 31.08.2021 року. Кінцевим результатом наданих послуг є зварений навіс для піддонів. Орієнтовна вартість робіт складає 5 000 грн. Остаточна вартість робіт визначається сторонами в акті прийому-передачі. (а.с. 55) До вказаного договору 23.07.2021 року укладена додаткова угода, якою доповнено та змінено окремі умови договору про його предмет, права та обов`язки сторін, вартість послуг і порядок розрахунків. (а.с. 181 183)

Про виконання цього договору між його сторонами 27.08.2021 року складено акт про надані послуги, у якому зафіксовано результат виконаної роботи та її вартість, а 31.08.2021 року виконавцеві виплачена винагорода у сумі 4 025 грн. (а.с. 59, 184 - 185)

Між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" як замовником та громадянином ОСОБА_6 як виконавцем 22.06.2021 року укладено цивільно-правовий договір, за умовами якого виконавець зобов`язався надати замовнику послуги (виконати роботи) із зварювання металу для облаштування навісу над піддонами на об`єкті замовника за адресою: АДРЕСА_1 , у строк до 31.08.2021 року. Кінцевим результатом наданих послуг є зварений навіс для піддонів. Орієнтовна вартість робіт складає 5 000 грн. Остаточна вартість робіт визначається сторонами в акті прийому-передачі. (а.с. 56) До вказаного договору 14.07.2021 року укладена додаткова угода, якою доповнено та змінено окремі умови договору про його предмет, права та обов`язки сторін, вартість послуг і порядок розрахунків. (а.с. 176 178)

Про виконання цього договору між його сторонами 27.08.2021 року складено акт про надані послуги, у якому зафіксовано результат виконаної роботи та її вартість, а 31.08.2021 року виконавцеві виплачена винагорода у сумі 4 025 грн. (а.с. 58, 179 180)

Між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" як замовником та громадянкою ОСОБА_1 як виконавцем 23.06.2021 року укладено цивільно-правовий договір, за умовами якого виконавець зобов`язався надати замовнику послуги (виконати роботи) із налагодження, організації процесу по прийому, зберіганню та відпуску товарно-матеріальних цінностей на складі, по їх розміщенню з урахуванням найбільш раціонального використання складських площ, полегшення і прискорення пошуку і відпустки, а також збереження товарно-матеріальних цінностей на об`єкті замовника за адресою: АДРЕСА_1 , у строк до 01.09.2021 року. Кінцевим результатом наданих послуг є проведення повної інвентаризації товарно-матеріальних цінностей на об`єкті замовника, складення і надання за її результатами всього комплексу звітних документів, запропонованих чинними законодавчими вимогами і нормативними документами. Орієнтовна вартість робіт складає 8 000 грн. Остаточна вартість робіт визначається сторонами в акті прийому-передачі. (а.с. 57) До вказаного договору 12.07.2021 року укладена додаткова угода, якою доповнено та змінено окремі умови договору про його предмет, права та обов`язки сторін, вартість послуг і порядок розрахунків. (а.с. 186 188)

Про виконання цього договору між його сторонами 27.08.2021 року складено акт про надані послуги, у якому зафіксовано результат виконаної роботи та її вартість, а 31.08.2021 року виконавцеві виплачена винагорода у сумі 6440 грн. (а.с. 59, 189)

У Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3 квартал 2021 року, а також у додатку 4 ДФ за серпень 2021 року позивач звітував про вказаних осіб як про осіб, які працювали у нього за цивільно-правовим договором, а також сплатив до бюджету податки та єдиний соціальний внесок, нараховані на виплачену цим особам винагороду у серпні 2021 року. (а.с. 248 - 255)

Воднораз, у додатку 4 ДФ за вересень 2021 року та у додатку 5 до Податкового розрахунку вказано, що ці особи працювали у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" за трудовими договорами та були прийняті на роботу 07.09.2021 року. (а.с. 256)

Суд викликав вказаних осіб у судове засідання для допиту як свідків з метою з`ясування обставин скоєння щодо них порушень законодавства про працю позивачем.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дали суду показання, що у червні - серпні 2021 році вони співпрацювали з ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" за цивільно-правовими угодами, а саме виконували звалювальні роботи з влаштування металевого навісу на території підприємства. Роботи, обумовлені договорами, виконували із матеріалів і засобів замовника. По факту виконання роботи були підписані акти та вони отримали винагороду. Спорів щодо виконання цих договорів з позивачем не мають.

Свідки ОСОБА_1 та ОСОБА_6 до суду не з`явилася.

Суд зазначає, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати не якусь індивідуально-визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт.

Взаємовідносини фізичної особи і роботодавця можуть виникати як на підставі трудового, так і на підставі цивільно-правового договору. При цьому сторони цивільно-правової угоди укладають договір в письмовій формі згідно з вимогами статті 208 Цивільного кодексу України.

Загальне визначення цивільно-правового договору наведено у статті 626 Цивільного кодексу України, якою встановлено, що договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Основною ознакою, що відрізняє цивільні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

При цьому, виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, працівник не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду.

Суд установив, що на момент інспекційного відвідування правовідносини між ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" та громадянами ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 були оформлені цивільно-правовими договорами, які передбачали виконання певних робіт за завданням замовника, і за правовою природою є договорами підряду. Підписавши ці договори, їхні сторони дійшли згоди щодо всіх його істотних умов, які не суперечать нормам чинного законодавства. Ці договори укладалися для виконання конкретної роботи щодо зварювання металу для облаштування навісу над піддонами і після одержання її результату вважаються виконаними. Робота, яку виконували ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , мала індивідуально-визначений характер та кінцевий результат, не носила системного/постійного характеру та передбачала оплату за результат виконаної роботи, а не за процес праці.

У ході судового розгляду справи суд установив, що порушень трудового законодавства щодо цих громадян як найманих працівників позивач не вчиняв, а тому притягнення його до відповідальності на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України за фактичний допуск вказаних осіб як працівників до роботи без оформлення трудового договору з ними є незаконним.

Щодо цивільно-правового договору, укладеного позивачем з громадянкою ОСОБА_1 , то він не містить відомостей щодо обсягу наданих послуг у вигляді конкретних фізичних величин, які підлягають вимірюванню, їх якісних та кількісних характеристик, а його предметом, насамперед, є процес праці, що не передбачає кінцевого результату. Функції, які становлять предмет договору, відповідно до Національного класифікатора України "Класифікатор професій ДК 003:2010", затвердженого наказом Держспоживстандарту України №327 від 28.07.2010 року, відповідають кваліфікаційній характеристиці професії "комірник" (код 9411, розділ 9 "Найпростіші професії"), а завдання та обов`язки вказаної професії передбачені у Довіднику кваліфікаційних характеристик професій працівників, затвердженому наказом Міністерства праці та соціальної політики України №336 від 29.12.2004 року (Випуск 1 "Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності").

Позивач не надав доказів того, що ОСОБА_1 як самозайнята особа залучалася до проведення інвентаризації активів на підприємстві і результатом надання нею таких послуг стали інвентаризаційні описи, акти інвентаризації, звіряльні відомості тощо.

Отже на момент інспекційного відвідування ОСОБА_1 виконувала у ТОВ "Смарт Ведж Оіл Фекторі" трудові функції за конкретною посадою комірника і виконувала роботу щодо обліку та зберігання матеріальних цінностей, прийому-видачі товарів на складі. Позивач, уклавши з нею цивільно-правовий договір, фактично здійснив спробу підміни трудових відносин цивільно-правовими.

Суд погоджується з висновками відповідача, що позивач в порушення вимог статей 21, 24 КЗпП України, постанови Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" допустив працівника ОСОБА_1 до роботи без укладення трудового договору та без повідомлення ГУ ДПС у Кіровоградській області про прийняття цього працівника на роботу.

Оскільки у ході судового розгляду справи частково підтверджено порушення законодавства про працю, вчинені позивачем, а саме статей 21, 24 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України №413 від 17.06.2015 року "Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" при використанні праці ОСОБА_1 , то спірний припис №КР6681/228/АВ/П від 15.07.2021 року про усунення виявлених порушень є законним, а підстави для його скасування відсутні.

До того ж позивач фактично виконав цей припис, уклавши у вересні 2021 року з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 трудові угоди, оформивши їх відповідними наказами від 06.09.2021 року, що підтверджується додатком 5 до Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 3 квартал 2021 року. (а.с. 258 - 260)

Щодо спірної постанови про накладення штрафу, то суд установив, що вона прийнята без участі позивача, який не був повідомлений про час та місце розгляду справи.

Суд зазначає, що Порядок №509 у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, не визначав обов`язку для відповідача у завчасному повідомленні суб`єкта господарювання про розгляд справи про притягнення його до відповідальності, передбаченої частиною 2 статті 265 КЗпП України.

Між тим, Верховний Суд вже вирішував правове питання, чи означає скасування обов`язку уповноваженої посадової особи Держпраці повідомляти суб`єкту господарювання про розгляд його справи про накладення штрафу також і скасування права останнього на участь у процесі прийняття рішення про притягнення його до відповідальності.

Верховний Суд у постановах від 16.09.2021 року у справі №420/9061/20, від 04.05.2022 року у справі №300/3288/20 вказав, що особі, до якої застосовуються такі суттєві розміри штрафу в якості відповідальності за порушення законодавства про працю, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, правовий захист тощо. Виключення у Порядку №509 норм з вимогами про необхідність повідомлення суб`єкта господарювання про дату, час та місце розгляду справи про накладення штрафу не може нівелювати право особи на участь у процесі прийняття рішення про притягнення її до відповідальності. Відсутність аналізу суб`єктом владних повноважень всіх обставин у сукупності та прийняття рішення без врахування позиції особи, яка притягується до відповідальності і якій не було належним чином надано право бути заслуханою державним органом влади, свідчить про недотримання відповідачем критерію обґрунтованості рішення, передбаченого п.3 ч.2 ст.2 КАС України.

Відповідач у цій справі наклав на позивача штраф у розмірі 240 000 грн., який є суттєвим для юридичної особи. При цьому відповідач не забезпечив позивачу право надати докази та пояснення по суті обставин, встановлених під час інспекційного відвідування, що призвело до прийняття необґрунтованої постанови.

Суд вважає, що спірна постанова про накладення штрафу №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року не відповідає критеріям правомірності та законності, визначеним нормами частини 2 статті 2 КАС України, тож позов про визнання її протиправною та скасування слід задовольнити.

Згідно з частинами 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач у цій справі поніс судові витрати на сплату судового збору у сумі 5870 грн., з яких: 2270 грн. - за немайнову вимогу про визнання протиправним та скасування припису, 3600 грн. - за майнову вимогу про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу.

З огляду на часткове задоволення позову, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути витрати на сплату судового збору у сумі 3600 грн.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Ведж Оіл Фекторі" задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області №КР6681/228/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Смарт Ведж Оіл Фекторі" судові витрати на сплату судового збору в сумі 3600 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області.

Копію рішення надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш