Справа № 520/13195/23
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2023-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2023 року Справа № 520/13195/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (вул. Галицька, буд. 2,смт. Нова Водолага,Харківський район, Харківська область, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки , в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо не направлення ОСОБА_1 на проходження медичного огляду після призову на військову службу під час мобілізації та прибуття до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки 23.05.2022 року;

- визнати судом протиправним та скасувати наказ Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації в частині, що стосується ОСОБА_1 ;

- визнати судом протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_2 по стройовій частині в частині, що стосується ОСОБА_1 ;

- визнати судом протиправним та скасувати наказ командира військової частини щодо зарахування до списків в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_1 .

Відповідно до п.п. 2 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суддя дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху, оскільки поданий без дотримання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 КАС України, виходячи з наступного.

Суд зазначає, що відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

З позовної заяви вбачається, що позивачем в якості відповідачів визначено Харківський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки. Однак, зі змісту позовних вимог встановлено, що позовні вимоги пред`явлено до двох суб`єктів валдних повноважень, а саме: до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки та до військової частини НОМЕР_2 .

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивачем до матеріалів позову не додано оскаржувані накази, а саме: наказ Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації в частині, що стосується ОСОБА_1 ; наказ командира військової частини НОМЕР_2 по стройовій частині в частині, що стосується ОСОБА_1 ; наказ командира військової частини щодо зарахування до списків в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_1 .

В позовній заяві позивачем зазначено, що 18.05.2023 було направленні адвокатські запити до Харківського РТЦК та СП та регіонального управління сил територіальної оборони « ІНФОРМАЦІЯ_1 » з проханням надати підтверджуючий документ на проходження Позивачем медичної комісії під час мобілізації (додано згоду Позивача на отримання конфідеційної інформації відносно нього) та наказ про призов на військову службу по мобілізації або наказ командира військової частини по стройовій частині, також щодо зарахування до списків, проте на день подачі позовної заяви жодної відповіді не надійшло. Однак, матеріали справи не містять доказів направлення вказаних адвокатських запитів.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач в поданому адміністративному позові просить визнати протиправними та скасувати наказ Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Про призов військовозобов`язаних на військову службу під час мобілізації в частині, що стосується ОСОБА_1 ; наказ командира військової частини НОМЕР_2 по стройовій частині в частині, що стосується ОСОБА_1 ; наказ командира військової частини щодо зарахування до списків в/ч НОМЕР_2 ОСОБА_1 .

Позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо не направлення ОСОБА_1 на проходження медичного огляду після призову на військову службу під час мобілізації та прибуття до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки 23.05.2022 року.

Також позивачем в позовній заяві зазначено, що оскаржуваний наказ про зарахування його до списків військової частини НОМЕР_2 датований 25.05.2022.

Однак, з даним адміністративним позовом позивач, через систему "Електронний суд", звернувся до суду 01.06.2023.

Враховуючи предмет спору, в даному випадку мають застосовуються приписи частини 5 статті 122 КАС України, тобто місячний строк для звернення до суду, який обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду розпочався з 24.05.2022 та відповідно з 26.05.2022 і становить один місяць.

Суд звертає увагу, що поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який згодом продовжувався та триває наразі.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Як судом вже було зазначено, виходячи зі ст. 122 КАС України, строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Проте позивачем разом із позовною заявою не надано заяви про поновлення строків звернення до суду, а також в позовній заяві не наведено поважних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у нього, або його представника, можливості звернутися у встановлений законодавством строк для визнання протиправною бездіяльність Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, а також дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів та подати позовну заяву в місячний строк з дня прийняття оскаржуваних наказів.

Суд зазначає, що незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній в Постанові від 10.11.22р. у справі №990/115/22.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст.123 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст. ст. 160, 161 КАС України, а саме надати до суду:

- визначитися із суб`єктним складом та змістом вимог до кожного з відповідачів;

- надати копії оскаржуваних наказів або докази направлення адвокатських запитів стосовно позивача від 18.05.2023;

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин пропуску звернення до суду та наданням доказів, які підтверджують поважність таких причин.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківського районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Тітов О.М.