Справа № 160/18159/22
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-02-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
секретаря судового засідання: Бурхович Я.О.,
представника позивача: Серебрякова Е.С.,
представника відповідача: Котюк О.І.,
14.11.2022 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов, направлений 07.11.2022 засобами поштового зв`язку, адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ВКЗ Управління поліції охорони в Дніпропетровській області від 12.10.2022 №139/ос по особовому складу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді звільнення зі служби згідно пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію»;
- поновити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді старшого сержанта поліції поліцейського взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки Дніпровського районного відділу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області з 13.10.2022;
- стягнути з Управління поліції охорони в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 13.10.2022 по дату ухвалення рішення суду;
- відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 371 КАС України допустити негайне виконання судового рішення шляхом поновлення на посаді у відносинах публічної служби та присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що був прийнятий на службу до Управління поліції охорони об`єктів в Дніпропетровській області на посаду старшого сержанта поліції поліцейського взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки Дніпровського районного відділу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області. 12.10.2022 наказом «По особовому складу» №139/ос відповідач звільнив позивача зі служби в Національній поліції України у запас Збройних Сил згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. З наказом про звільнення від 12.10.2022 №139/ос та наказом від 07.10.2022 №690 позивач ознайомлений не був, зазначає, що про своє звільнення дізнався випадково, трудову книжку при звільненні відповідач не видав. Позивач наголошує, що за час служби жодних зауважень відносно виконання його службових обов`язків з боку керівництва не надходило, до дисциплінарної відповідальності раніше не притягувався. Вважає, що звільнення відбулося з порушенням норм чинного законодавства, а прийнятий наказ про звільнення є таким, що підлягає скасуванню, внаслідок чого позивач має бути поновлений на публічній службі зі стягненням з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивача. Зазначене стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Цією ж ухвалою відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України, і всіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.
06.01.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив на позов (вх. №2823/23), в яких останнім зазначено доводи, аналогічні викладеним у відзиві на позов, та просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити.
Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечив проти позовних вимог, просив суд відмовити у задоволенні адміністративного позову.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд зазначає таке.
Суд встановив, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України та займав посаду старшого сержанта поліції поліцейського взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки Дніпровського районного відділу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України.
Наказом Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 12.10.2022 №139 о/с «По особовому складу» (далі - наказ №139 о/с) відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в Національній поліції України у запас Збройних Сил за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0020351), поліцейського взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки Дніпровського районного відділу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області, з 12.10.2022.
Суд встановив, що зазначений вище наказ позивачем отримано, що підтверджується особистим написом позивача: «Отримав ОСОБА_1 (підпис) 12.10.2022».
Підставою для звільнення позивача зазначено: наказ Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 07.10.2022 №690 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Дніпровського РВ УПО в Дніпропетровській області» (далі - наказ №690).
Так, відповідно до пункту 1 наказу №690 за скоєння дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, грубе порушення службової дисципліни, ігнорування вимог наказів, доручень ДПО, УПО Дніпропетровської обласні щодо зміцнення дисципліни та законності, порушення вимог пункту 1 розділу 2, пунктів 2, 3, 4, 5 розділу 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилося у недотриманні норм професійної етики у позаробочий час під час воєнного стану, керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», застосовано до поліцейського Дніпровського РВ УПО в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон №0020351) дисциплінарне стягнення у виді «звільнення із служби в поліції».
Суд встановив, що із зазначеним вище наказом позивач ознайомлений, що підтверджується особистим написом позивача: «Ознайомлений ОСОБА_1 (підпис) 12.10.2022».
З матеріалів справи вбачається, що прийняттю зазначених вище наказів передувало службове розслідування.
На підставі наказу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 29.08.2022 №549 «Про призначення службового розслідування» проведено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейським Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 .
В ході службового розслідування було встановлено, що 27.08.2022 о 22:55 до УПО в Дніпропетровській області надійшла інформація від оперативного чергового ВП №2 (Південний) Кам`янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про те, що цієї ж доби приблизно о 22:30 поліцейський взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки №1 Дніпровського РВ УПО в Дніпропетровській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , який, перебуваючи поза службою, у цивільному одязі, знаходився на перехресті проспекту Свободи та вул. Миколи Лисенка у м. Кам`янське Дніпропетровської області та чекав на свою дружину. До нього підійшли невідомі особи, попросили закурити, зненацька нанесли декілька ударів по голові та, заволодівши нагрудною сумкою ОСОБА_1 , в якій знаходились табельна вогнепальна зброя, а саме пістолет Макарова серії НОМЕР_3 1976 р.в., з двома магазинами і 16 набоями до нього, службове посвідчення поліцейського серії ДНП 027298, виданий 25.05.2021, спеціальний жетон 0020351, гаманець з грошовими коштами у розмірі 400 грн та мобільний телефон (Lenovo), втекли у невідомому напрямку. ОСОБА_1 було негайно передано повідомлення на спецлінію « 102».
28.08.2022 працівниками ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області та працівниками карного розшуку ГУНП в Дніпропетровській області під час проведення оперативно-розшукових заходів було виявлено та встановлено місцевого жителя ОСОБА_4 , 2003 р.н., у якого було вилучено викрадену в ОСОБА_5 вогнепальну табельну зброю. Також було встановлено місцевого жителя ОСОБА_6 , 2002 р.н., який при опитуванні зізнався, що 27.08.2022 разом із ОСОБА_4 заволоділи чоловічою сумкою, яку викинули під деревом на АДРЕСА_2 . Сумку та майно було виявлено та вилучено співробітниками поліції. Громадян ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.
Під час вивчення матеріалів службового розслідування встановлено, що відповідно до затвердженого графіка несення служби Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області 27.08.2022 старший сержант поліції ОСОБА_7 перебував поза службою (вихідний).
Наказом Національної поліції України від 23.02.2022 №171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центру Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності», з метою нормалізації обстановки в державі, забезпечення захисту та охорони державного кордону, протидії злочинності, підтримання громадської безпеки та порядку, створення умов для належного функціонування органів державної влади, місцевого самоврядування та інших інститутів громадського суспільства, запобігання спробам захоплення державної влади чи зміни конституційного ладу шляхом насильства керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та місті Києві, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції вказано перевести особовий склад на посилений варіант службової діяльності на час дії правового режиму надзвичайного стану, під час якого всім працівникам правоохоронних органів видано на постійне зберігання та носіння закріплену табельну вогнепальну зброю з боєкомплектом. На підставі вищезазначеного ОСОБА_8 24.02.2022 було видано на постійне зберігання вогнепальну табельну зброю «ПМ РК №1358» та 16 набоїв до неї, яка на момент скоєння надзвичайної події знаходилась у нього.
28.08.2022 після отримання тілесних ушкоджень ОСОБА_7 звернувся за медичною допомогою, після чого його було доставлено до міської лікарні м. Кам`янське, де встановлено попередній діагноз, а саме: перелом нижньої щелепи, та перевезено до відділення щелепно-лицевої хірургії Дніпропетровської обласної клінічної лікарні ім. Мечникова.
Відповідно до вимог ч. 3 ст. 26 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів із дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні чи на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров`я, розташованих на підконтрольних органам державної влади територіях.
Строк перебування ОСОБА_1 на лікарняному не зараховується до строку проведення службового розслідування стосовно останнього.
З метою виконання вимог ст. 27 р. 5 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», членом дисциплінарної комісії 15.09.2022 за допомогою додатку месенджер «Viber» на тел. НОМЕР_4 було надіслано повідомлення про виклик на 19.09.2022 до УПО Дніпропетровської області старшого сержанта поліції Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області ОСОБА_1 для надання пояснень дисциплінарній комісії УПО Дніпропетровської області у службовому розслідуванні, призначеному за фактом можливого порушення останнім службової дисципліни 27.08.2022, а саме втрати вогнепальної табельної зброї, посвідчення поліцейського та жетону.
На повідомлення про виклик ОСОБА_1 15.09.2022 за допомогою додатку месенджер «Viber» відповів, що він перебуває на лікарняному з діагнозом: відкритий перелом щелепи, у зв`язку з поганим самопочуттям після отриманої травми він фізично не може прибути 19.09.2022 до УПО Дніпропетровської області для надання відповідних пояснень. Також ОСОБА_7 у повідомленні зазначив, що після зняття скоб із щелепи він зобов`язується з`явитися до УПО Дніпропетровської області та надати всі необхідні пояснення у зазначеному службовому розслідуванні.
Опитаний за даним фактом командир роти Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області капітан поліції ОСОБА_9 (0020273) зазначив, що 27.08.2022 приблизно о 23:30 до нього зателефонував помічник чергового Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старший сержант поліції ОСОБА_10 та повідомив, що у старшого сержанта поліції ОСОБА_1 який перебував поза службою, відбувся конфлікт з невідомими, під час якого ОСОБА_1 були нанесені тілесні ушкодження, а також викрадено сумку останнього, в якій знаходилась вогнепальна табельна зброя, два магазина з 16 набоями до неї, посвідчення поліцейського та жетон.
Після отримання зазначеної інформації особовий склад підрозділу негайно вирушив до місця скоєння злочину та спільно з підрозділами НПУ приступили до розшуку злочинців та пошуку викраденого.
Із поліцейським ОСОБА_1 окремо працювала слідчо-оперативна група Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Також, як зазначив у своєму поясненні ОСОБА_9 , у ході проведення профілактичних заходів серед особового складу щодо зміцнення дисципліни і законності ОСОБА_1 було доведено та роз`яснено вимоги наказу НПУ від 19.08.2022 №507 під особистий підпис про ознайомлення, також відібрано власноруч написаний рапорт 23.08.2022 ОСОБА_1 щодо наслідків у разі порушення останнім вимог зазначеного наказу.
Також 30.05.2022 з особовим складом роти проведено заняття і прийнято відповідні заліки щодо знання вимог наказу МВС від 01.02.2012 №70 та відібрано у ОСОБА_1 письмове попередження щодо безумовного та безальтернативного звільнення зі служби в поліції у разі перебування на службі/поза службою з вогнепальною табельною зброєю в стані алкогольного сп`яніння.
Щоденно під час проведення інструктажів ОСОБА_9 особисто перевіряв наявність зброї та боєприпасів до неї, наголошував на дотриманні дисципліни і законності, а також вимог наказів МВС під час несення служби/поза службою та в побуті.
На виконання вимог інструкції з організації забезпечення зберігання та експлуатації зброї в НПУ від 10.11.2020 №828 у ОСОБА_1 було відібрано рапорт щодо належного забезпечення зберігання вогнепальної табельної зброї, виданої на постійне зберігання.
Відвідуванням за місцем мешкання ОСОБА_1 було встановлено, що умови проживання добрі, сусіди характеризують останнього з позитивної сторони як добру та порядну людину, яка спиртними напоями не зловживає, у вільний час від служби приділяє вихованню сина. Також під час відвідування ОСОБА_1 та членам родини було наголошено щодо безумовного дотримання дисципліни і законності.
Опитаний за даним фактом командир взводу Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старший лейтенант поліції ОСОБА_11 зазначив, що 27.08.2022 приблизно о 23:35 дізнався про надзвичайну подію за участю ОСОБА_1 , після чого особовий склад Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області було піднято по сигналу «Тривога» та залучено до пошуку зловмисників у м. Кам`янське.
Також, ОСОБА_11 зазначає у своєму поясненні, що з метою покращання службової дисципліни серед особового складу Дніпровського РВ УПО, забезпечення контролю за її дотриманням, на вимоги НПУ (наказ НПУ від 19.07.2022 №507), ДПО та УПО Дніпропетровської області неодноразово доводилася до відома особового складу під особисті підписи інформація про безумовне дотримання дисципліни і законності, дотримання ПДР України, не керування транспортними засобами в стані алкогольного сп`яніння, дотримання Правил етичної поведінки поліцейських та попереджено, що у разі порушення будуть застосовані дисциплінарні стягнення, аж до звільнення зі служби в поліції. Таке попередження ОСОБА_1 було підписане 17.06.2022.
Відвідуванням за місцем мешкання ОСОБА_1 було встановлено, що умови проживання добрі, сусіди характеризують останнього з позитивної сторони, як добру та порядну людину, яка спиртними напоями не зловживає, у вільний час від служби приділяє вихованню сина. Також під час відвідування ОСОБА_1 було наголошено щодо безумовного дотримання дисципліни і законності останнім.
Після виходу з лікарняного 03.10.2022 опитаний за даним фактом поліцейський Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старший сержант поліції ОСОБА_1 повідомив, що 27.08.2022 перебував поза службою (вихідний) за своїм місцем мешкання ( АДРЕСА_3 ), де займався сімейними справами. Приблизно о 22:00 пішов зустрічати свою дружину з роботи на зупинку громадського транспорту «Фіалка», попередньо ним було вжито келих пива. Коли він знаходився на зупинці громадського транспорту та чекав на дружину, до ОСОБА_1 підійшли троє невідомих осіб, попросили закурити, після чого зненацька нанесли декілька ударів по голові та заволоділи нагрудною сумкою ОСОБА_1 , у якій знаходились: табельна вогнепальна зброя, а саме пістолет «Макарова» з двома магазинами і 16 набоями до нього, службове посвідчення поліцейського, спеціальний жетон, гаманець із грошовими коштами у розмірі 400 грн, мобільний телефон (Lenovo), та втекли у невідомому напрямку. Дочекавшись дружину, ОСОБА_1 з її телефону зателефонував на спецлінію « 102» та повідомив про скоєний напад на нього. Через деякий час до місця події приїхав екіпаж патрульної поліції, після чого ОСОБА_1 із дружиною сіли до автомобіля поліції та вирушили на пошуки зловмисників. Пошуки позитивного результату не дали і працівники ПП привезли ОСОБА_1 назад на місце скоєння злочину, де останній надав всі необхідні пояснення СОГ Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області.
Через погане самопочуття ОСОБА_1 28.09.2022 звернувся до травмпункту МЛШМД м. Кам`янське для надання йому невідкладної медичної допомоги, де останньому було встановлено діагноз: відкритий перелом нижньої щелепи та направлено на стаціонарне лікування до лікарні ім. Мечникова, м. Дніпро. За словами ОСОБА_1 , на лікарняному він перебував з 28.09.2022 по 03.10.2022.
Також у своєму поясненні ОСОБА_1 зазначив, що він неодноразово був попереджений безпосередніми керівниками підрозділу про персональну відповідальність за вчинення дій, які порушують етичний кодекс поліцейського або дискредитують високе звання поліцейського, аж до самого звільнення з Національної поліції України у разі грубого порушення законодавства.
До ОСОБА_1 доведено вимоги наказ Національної поліції України від 19.07.2022 №507 під особистий підпис та власноручно написано попередження щодо наслідків порушення службової дисципліни.
ОСОБА_1 визнав свою провину в повному обсязі (пояснення долучено до матеріалів службового розслідування).
Відповідно до плану проведення єдиних «Днів дисципліни», у Дніпровському РВ УПО (рапорт від 29.07.2022, протоколи оперативної наради №24 від 08.08.2022 та №23 від 01.08.2022) питання дотримання службової дисципліни в частині дотримання вимог наказів МВС розглядалися.
Також безпосередніми керівниками ОСОБА_1 , а саме командиром роти Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області капітаном поліції ОСОБА_9 та командиром взводу Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_11 , було вжито вичерпних заходів щодо укріплення службової дисципліни і законності в частині неодноразового роз`яснення та доведення під підпис ОСОБА_1 вимог наказів МВС та наслідків щодо порушення службової дисципліни і законності, що підтверджується поясненнями останніх та відповідними документами.
28.08.2022 з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння ОСОБА_1 було направлено на медичний огляд до КП «ДБКЛПД «ДОР» (направлення від 28.08.2022 № 125/43/23/11-2022).
14.09.2022 отримано висновок КП «ДБКЛПД «ДОР» від 09.09.2022 щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного наркотичного чи іншого сп`яніння, в якому зазначено, що обстеження проводилось 28.08.2022 о 11.35, за результатами встановлено, що ОСОБА_7 перебував у стані алкогольного сп`яніння.
До матеріалів службового розслідування також долучено копії документів за особистим підписом ОСОБА_1 щодо зобов`язання про безумовне дотримання службової дисципліни та попередження про безальтернативне звільнення з Національної поліції за грубі порушення вимог наказів МВС.
Відповідно до наданої характеристики, під час проходження служби ОСОБА_1 керівництвом відділу характеризуються позитивно, як старанний та наполегливий поліцейський.
Згідно з наданою психологічною характеристикою стало відомо, що за час проходження служби поліцейський Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старший сержант поліції ОСОБА_1 у групі посиленої психологічної уваги не перебував, за психологічною допомогою не звертався. Скарг на погіршення самопочуття не виказував.
Відповідно до результатів психологічного супроводження службової діяльності, співробітник має середній рівень самокритичності та відвертості, стабільний психоемоційний стан, поведінка організована, риси психопатизації та невротизації відсутні, відкритий до спілкування, але власної ініціативи не проявляє. Прагне уникати конфліктних ситуацій, готовий до співпраці. У нестандартних ситуаціях можливі прояви вербальної агресії. Вільна поведінка відповідає соціальним нормам, конформний, енергійний, добре захищений від впливу стрес факторів у повсякденному житті, уміє володіти собою.
У результаті збирання необхідних матеріалів та опитування учасників події стало відомо, що дана подія стала можлива через особисту недисциплінованість старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , непроявлення високої свідомості, дисципліни, порушення ним основних обов`язків поліцейського, а саме в частині неухильного дотримання Конституції України, законів, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України.
В ході проведення службового розслідування встановлено факт вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, зокрема перебування останнього у стані алкогольного сп`яніння з вогнепальною табельною зброєю та набоями до неї, що призвело до її втрати, а також втрати посвідчення поліцейського і спеціального жетону, та порушення Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських».
Дії ОСОБА_1 могли призвести до незворотних наслідків у разі несвоєчасного встановлення та затримання осіб, причетних до скоєння вищезазначеного правопорушення.
Дана подія та порушення службової дисципліни стали можливими через особисту недисциплінованість ОСОБА_1 , непроявлення ним високої самосвідомості, дисципліни, порушення основних обов`язків поліцейського, а саме в частині неухильного дотримання Конституції, законів, інших нормативно-правових актів та присяги поліцейського.
Вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 проявляється в прямому умислі, він свідомо допустив настання несприятливих наслідків після вчинення ним даних дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу Національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет поліції і їхніх працівників у очах громадськості та є несумісною із подальшим проходженням служби.
Вчинки, що дискредитують працівників поліції та Національну поліцію в цілому, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
ОСОБА_1 вчинив діяння, несумісне з його посадою, оскільки скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває подальше виконання ним своїх обов`язків.
Обставин, які пом`якшують відповідальність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до частини 4 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у ході проведення службового розслідування встановлено не було.
Обставинами, які обтяжують відповідальність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , відповідно до частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, є: безвідповідальне ставлення ОСОБА_1 до дотримання вимог наказів МВС щодо дисципліни і законності, виконання вимог нормативних документів, що регламентують діяльність поліції охорони, а також халатне ставлення до звернень та вказівок керівництва підрозділу, Управління поліції охорони в Дніпропетровської області, Департаменту поліції охорони щодо їх дотримання та належного виконання.
На підставі викладеного вище, керуючись Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України №2337-VІІІ від 15.03.2018 та Законом України «Про внесення змін до законів України «Про національну поліцію» та «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2022 №2123-ІХ з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану, запропоновано за скоєння дисциплінарного проступку, що полягає в порушенні службової дисципліни в частині неналежного виконання вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, грубе порушення службової дисципліни, ігнорування вимог наказів, доручень ДПО, УПО Дніпропетровської області щодо зміцнення дисципліни та законності, порушення вимог пункту 1 розділу 2, пунктів 2, 3, 4, 5 розділу 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилося у недотриманні норм професійної етики у позаробочий час під час воєнного стану, керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», застосовано до поліцейського Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон №0020351) дисциплінарне стягнення у виді «звільнення зі служби в поліції».
Вищевказані обставини зазначені у висновку за матеріалами службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни поліцейським Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 , затвердженого начальником УПО Дніпропетровської області полковником поліції Костянтином Пучковим 07.10.2022 за вн. №1901/43/23/01-2022.
Крім того, з матеріалів справи встановлено, що довідкою відділу кадрового забезпечення Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 25.11.2022 №193/43/23/04-2022 позивачу повідомлено про те, що військово-обліковий документ та трудова книжка можуть бути видані у зв`язку з поверненням його особової справи для зберігання в Управління поліції охорони в Дніпропетровській області.
Разом з тим, листом Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 17.11.2022 №183/43/23/04-2022 позивачу запропоновано прибути до відділу кадрового забезпечення Управління поліції охорони в Дніпропетровській області у будь-який день тижня, окрім неділі, з 08:00 до 17:00 год, кабінет №314, для отримання трудової книжки та військового квитка.
Позивач вважає, що звільнення відбулося з порушенням норм чинного законодавства, а прийнятий наказ про звільнення є таким, що підлягає скасуванню, внаслідок чого позивач має бути поновлений на публічній службі зі стягненням з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу позивача. Зазначене стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зазначені критерії є вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закону України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VIII Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Статтею 3 Закону №580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції (ч. 3 ст. 11 Закону).
Згідно ч. 1 ст. 59 Закону №580-VIII служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Статтею 18 Закону №580-VIII визначено обов`язки поліцейського.
Зокрема, поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Згідно ч. 3 ст. 46 Закону №580-VIII порядок зберігання і носіння вогнепальної зброї, що знаходиться в розпорядженні поліцейського, перелік вогнепальної зброї та боєприпасів, що використовуються в діяльності поліції, та норми їх належності встановлюються Міністром внутрішніх справ України.
Згідно ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.ч. 1-2 ст. 19 Закону №580-VIII).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, у тому числі: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння (ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту).
Отже, проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Згідно зі статтями 14, 15, 19 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків провадиться службове розслідування.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
У висновку за результатами службового розслідування, у тому числі, зазначаються: причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до п. 2 розділу II Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знаку (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів.
Пунктом 4 розділу V Порядку №893 передбачено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку №893, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
З аналізу вищенаведених норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань слідує, що підставою для призначення службового розслідування є повідомлення поліцейських, рапорти про вчинення порушення поліцейським, що має ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно п. 1 розділу І Інструкція із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 №70 (далі - Інструкція №70) визначає систему заходів, спрямованих на забезпечення особистої безпеки поліцейських, запобігання загибелі, пораненням і травмуванню їх та інших осіб під час поводження з вогнепальною зброєю, ручним протитанковим і підствольним гранатометами, реактивною протитанковою і бойовою ручною гранатами (далі - зброя).
Вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах (далі - орган поліції), державних установ (далі - установа), навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських (далі - заклад) (пункт 2 розділу І).
Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 6 розділу І Інструкції №70 поліцейський, за яким закріплена вогнепальна зброя, зобов`язаний: 1) знати та точно виконувати вимоги, встановлені цією Інструкцією; 2) забезпечити зберігання зброї і підтримувати її у справному та змащеному стані; 3) отримавши вогнепальну зброю та боєприпаси, діяти відповідно до вимог, передбачених розділами III, IV цієї Інструкції; 4) під час виконання службових обов`язків, проведення практичних стрільб постійно контролювати наявність отриманої зброї (боєприпасів) та не допускати випадіння її або витягування з кобури (спеціального спорядження) іншими особами; 5) здати зброю і боєприпаси до чергової частини органу (закладу, установи) поліції негайно після виконання службових обов`язків. У разі неможливості своєчасного прибуття до органу (закладу, установи) поліції повідомити про це безпосереднього керівника і далі діяти за його наказом.
Відповідно до пункту 1 розділу IV Інструкції №70, вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції.
Згідно підпункту 6 пункту 10 розділу І Інструкції №70, категорично забороняється залишати зброю без нагляду, а також передавати її іншим особам.
Відповідно до пункту 11 розділу І Інструкції №70, особа, яка допустила порушення заходів безпеки при поводженні зі зброєю, відповідає в установленому законодавством порядку.
Згідно пункту 3 розділу IV Інструкції №70, у однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».
У цивільному одязі зброю необхідно носити на спеціальному спорядженні з дотриманням заходів запобігання її випаданню або витягуванню іншими особами (пункт 4 розділу IV Інструкції №70).
Згідно пункту 10 розділу VI Інструкції з організації забезпечення, зберігання та експлуатації озброєння в Національній поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 11.10.2018 №828 (далі - Інструкція №828), поліцейський, який отримав табельну вогнепальну зброю, боєприпаси та спеціальні засоби для постійного зберігання і носіння, зобов`язаний забезпечити їх збереження та постійно підтримувати в технічно справному стані.
Згідно підпункту 1 пункту 3 розділу VI Інструкції №828 видача на постійне зберігання і носіння поліцейськими озброєння здійснюється табельної вогнепальної зброї та боєприпасів - за наявності умов для їх зберігання за місцем проживання поліцейських та після складання ними заліків щодо передбачених чинним законодавством вимог до порядку зберігання, носіння, використання і застосування зброї, заходів безпеки під час поводження з нею та матеріальної частини зброї;
Пунктом 5 цього ж розділу Інструкції №828 зазначено, що належні умови зберігання табельної вогнепальної зброї та боєприпасів передбачають наявність за місцем постійного проживання поліцейського прикріпленого до стіни або підлоги металевого ящика із внутрішнім замком, який виключав би можливість доступу сторонніх осіб до зброї, боєприпасів та спеціальних засобів.
Таким чином, у неробочій час поліцейський зобов`язаний зберігати видану йому на постійне носіння вогнепальну табельну зброю та боєприпаси до неї за місцем постійного проживання у прикріпленому до стіни або підлоги металевому ящику із внутрішнім замком, який виключає можливість доступу до озброєння інших осіб.
Факт встановлення за місцем постійного проживання позивача вищезазначеного обладнання підтверджується власноруч написаним ним рапортом від 06.08.2022 та рапортом командира взводу №3 роти реагування Дніпровського РВ УПО лейтенанта поліції ОСОБА_11 від 15.08.2022, який перевірив наявність зазначеного обладнання за місцем мешкання позивача, копія якого міститься у матеріалах справи.
Також, факт перебування позивача поза службою в момент скоєння нападу на нього підтверджується графіком несення служби, відпусток і вихідних днів особового складу «Будинок Д. Яворницького» на серпень 2022 року від 30.07.2022, копія якого міститься у матеріалах справи.
Отже, позивач на виконання вимог Інструкції №828, у неробочий час зобов`язаний був зберігати вогнепальну табельну зброю та набої до неї у спеціально обладнаному металевому ящику за місцем постійного проживання.
Разом з тим, у цивільному одязі зброю поліцейському необхідно носити на спеціальному спорядженні з дотриманням заходів запобігання її випаданню або витягуванню іншими особами.
Проте, як вбачається з матеріалів службового розслідування, позивачем вказані вимоги було проігноровано.
Суд наголошує, що згідно п. 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, ці Правила з поширюються па всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного ліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Відповідно до вимог абзаців 2-3 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Пунктом 3 розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 наказу Національної поліції України від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», керівникам структурних підрозділів центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції, головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, державних установ, що належить до сфери управління Національній поліції (відповідно до компетенції), наказано застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних прав, незаконного застосування табельної і вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій. дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або з ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності - звільнення зі служби в поліції.
Судом встановлено і матеріалами справи підтверджено, що позивача було ознайомлено зі містом наказу Національної поліції від 19.07.2022 №507 «Про заходи щодо зміцнення дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції», який містить вимоги щодо застосування до поліцейських дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у разі втрати ними табельної зброї в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій. Факт ознайомлення позивача з даним наказом підтверджується власноруч написаним ним рапортом від 23.08.2022, копія якого міститься у матеріалах справи. Також, у власноруч написаному позивачем попередженні від 17.06.2022, позивач підтверджує, що попереджений про застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції у разі перебування на службі/поза службою (з вогнепальною зброєю) в стані алкогольного сп`яніння, копія якого міститься у матеріалах справи.
Разом з тим, з матеріалів справи встановлено, що за результатами службового розслідування за фактом порушення позивачем службової дисципліни дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що позивач вчинив дисциплінарний проступок, який виразився в порушенні вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного поліції України щодо неухильного дотримання законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України, грубе порушення службової дисципліни, ігнорування вимог наказів, доручень ДПО, УПО Дніпропетровської області щодо зміцнення дисципліни та законності, порушення вимог пункту 1 розділу 2, пунктів 2, 3, 4, 5 розділу 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 «Про затвердження Правил етичної поведінки поліцейських», що виразилося у недотриманні норм професійної етики у позаробочий час під час воєнного стану, керуючись статтями 1, 11, 12, 13 та 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», у зв`язку із чим, запропоновано застосувати до поліцейського Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (спеціальний жетон №0020351) дисциплінарне стягнення у виді «звільнення зі служби в поліції».
З урахуванням порушень, які були встановлені дисциплінарною комісією та відображені у висновку службового розслідування, затвердженого начальником УПО Дніпропетровської області полковником поліції Костянтином Пучковим від 07.10.2022, Управлінням поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України видано наказ від 07.10.2022 №690 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Дніпровського РВ УПО Дніпропетровської області, яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, та яке 12.10.2022 реалізовано наказом Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Національної поліції України від 12.10.2022 №139 о/с «По особовому складу».
З огляду на вищевикладене, суд звертає увагу, що позивачем не доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття спірного наказу, які б могли вплинути на кінцевий результат.
Будь-яких належних доказів невідповідності встановлених службовим розслідуванням фактів порушення службової дисципліни, що виразились у втраті табельної вогнепальної зброї (пістолет Макарова серії РК 1358 1976 року виробництва з двома магазинами та 16 набоями до нього) під час перебуваючи поза службою, позивачем не наведено, а судом під час розгляду справи не встановлено.
Відповідно до пункту 1 Розділу І Правил встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція).
Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Згідно із пунктом 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Пунктами 3 та 4 Розділу IV Правил передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Суд звертає увагу, що дотримання вище зазначених вимог Дисциплінарного статуту та Правил є обов`язком кожного поліцейського не залежно від того перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.
Крім того з тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Пунктом 7 статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Відповідно до частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень як звільнення зі служби в поліції.
Пунктом 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII встановлено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Матеріалами справи підтверджується факт грубого порушення службової дисципліни, а саме те, що 27.08.2022 поліцейський взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки №1 Дніпровського РВ УПО в Дніпропетровській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи поза службою, у стані алкогольного сп`яніння (що додатково підтверджується дослідженим у судовому засіданні, призначеному на 02.02.2023, відеозаписом з боді-камер поліцейських ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області) втратив табельну вогнепальну зброю, а саме пістолет Макарова серії НОМЕР_2 року виробництва, з двома магазинами і 16 набоями до нього, внаслідок вчиненого на нього нападу невідомими особами.
Підсумовуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням реального військового стану в державі. Вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому, суд погоджується з аргументами відповідача про те, що спірний наказ є правомірним та обґрунтованим, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у Національній поліції є співмірним до вчиненого проступку.
Разом з тим, суд не бере до уваги доводи позивача про те, що останнього з винесеними відповідачем наказами не було ознайомлено, оскільки зазначене спростовується особистим написом позивача про ознайомлення та отримання наказів та закріплено особистим підписом позивача та підтверджує нещирість позивача у висвітленні вищеозначених фактів.
Крім того, суд звертає увагу на те, що факт ознайомлення позивача з наказами від 12.10.2022 №139 о/с «По особовому складу» та від 07.10.2022 №690 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Дніпровського РВ УПО в Дніпропетровській області» підтверджується показами свідків, допитаних у судовому засіданні, призначеному на 02.02.2023, а саме: заступника начальника відділу кадрового забезпечення Управління поліції охорони в Дніпропетровській області ОСОБА_12 та фахівця внутрішніх розслідувань відділу кадрового забезпечення Управління поліції охорони в Дніпропетровській області Гвозденка Валерія Миколайовича.
Щодо доводів позивача про порушення процедури проведення службового розслідування, варто зазначити, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акту можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акту (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акту не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акту необхідно розуміти не як вимоги до самого акту, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так дефектні процедури прийняття адміністративного акту, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акту робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акту, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справі №813/1790/18.
Таким чином, підстави для визнання протиправними та скасування наказу начальника ВКЗ Управління поліції охорони Дніпропетровської області від 12.10.2022 №139 о/с «По особовому складу» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 відсутні, відповідач у спірних правовідносинах діяв виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені чинним законодавством України, відповідно суд не вбачає підстав для задоволення адміністративного позову в цій частині.
При цьому, позовні вимоги про поновлення позивача на посаді старшого сержанта поліції поліцейського взводу №1 роти охорони об`єктів та публічної безпеки Дніпровського районного відділу Управління поліції охорони в Дніпропетровській області з 13.10.2022, стягнення з Управління поліції охорони в Дніпропетровській області на користь позивача суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 13.10.2022 по дату ухвалення рішення суду та допущення негайного виконання судового рішення шляхом поновлення на посаді у відносинах публічної служби та присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць, є похідними та також не підлягають задоволенню.
Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява №4909/04, відповідно до п. 58 якого Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torijav.Spain) від 09.12.1994, серія A, № 303-A, п. 29).
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову.
З огляду на відмову в задоволенні адміністративного позову, судові витрати зі сплати судового збору розподілу відповідно до приписів ст. 139 КАС України не підлягають.
Керуючись ст.ст. 2, 9, 19, 72-77, 90-92, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складено 13.02.2023.

Суддя О.В. Царікова