Справа № 753/7871/23
Суддя: Сирбул О. Ф.
Дата ухвалення: 2023-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7871/23
провадження № 2-а/753/72/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Сирбул О.Ф., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції, Інспектора В1Р1Б3П2 (ОЛБ) УПП у м. Києві Пильника О.М. на протокол та постанову про накладення адмыныстративного стягнення по справі порушення щодо розпивання алкогольних та слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або поява у громадських місцях у п`яному вигляді, -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва зі скаргою.

Статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами адміністративного процесуального законодавства адміністративний позов за формою та змістом повинен відповідати вимогам, викладеним у ст.ст. 160, 161 КАС України.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 19.05.2023 позовну заяву було залишено без руху та позивачу був наданий строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

Так, в ухвалі суду про залишення позову без руху судом було роз`яснено позивачу вимоги ст.ст. 46, 160 КАС України, та вказувалося про те, що позивач звернувся до суду зі скаргою, а не з позовної заявою, як це передбачено вимогами приписів ст.ст. 46, 160 КАС України. У позовній заяві не визначено коло осіб та їх процесуальні статуси, зокрема не вказано відповідача, як суб`єкта владних повноважень або іншої особи до яких звернена його вимога.

Також, у порушення п. 2 позивачем не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), не надано суду копії письмових доказів (для суду та відповідача), засвідчених належним чином та у читабельному вигляді.

Також, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору за дві немайнові позовні вимоги у сумі 1073,60 грн., а саме: про визнання дій інспектора неправомірними; скасування протоколу про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, судом роз`яснено позивачу спосіб і строк усунення визначених в ухвалі суду недоліків.

Таким чином, позивач мав би усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Дарницького районного суду м. Києва уточненої редакції позовної заяви, з дотриманням вимог зазначених у вказаній ухвалі суду, у відповідній кількості примірників до кількісного складу учасників процесу, а також докази сплати судового збору.

Копію зазначено ухвали позивачем отримано особисто 24.05.2023, про що свідчить розписка про вручення ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 19.05.2023.

29 травня 2023 року від позивача по пошті до суду подано три примірники позовної заяви (про зміну позовних вимог) разом із заявою про усунення недоліків з доводами до позовної заяви на виконання вимог ухвали суду від 19.05.2023 про залишення позовної заяви без руху.

Однак, вивчивши подану позовну заяву (про зміну позовних вимог), суддя приходить до висновку, що вимоги ухвали суду 19.05.2023 про залишення позовної заяви без руху не виконано з огляду на наступне.

Позивачем подано на виконання вимог КАС України до суду заяву про усунення недоліків з поясненнями щодо змісту ухвали суду про залишення позовної заяви без руху та позовну заяву у новій редакції, згідно змісту якої змінив предмет позову шляхом виключення позовної вимоги про визнання дій інспектора неправомірними, залишивши вимогу - скасувати протокол серії ГАА № 464373 від 23.04.2023 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення та попросив нову вимогу, а саме: постанову по справі про адміністративне правопорушення від 23.04.2023 серії ГАА № 464373 скасувати.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 44 КАС України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Частинами 1, 7 ст. 47 КАС України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Кодекс адміністративного судочинства України не містить норм, які б передбачали зміни позивачем предмету або підстав позову до відкриття провадження у справі.

Таким чином, з викладеного вбачається, що позивачем було фактично у поданій заяві змінено предмет позову, що суперечить вимогам ч. 1 ст. 47 КАС України.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимог, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Позивач фактично змінив та одночасно зменшив позовні вимоги на стадії відкриття провадження у справі, тоді як це право надано позивачу, відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України після відкриття провадження у справі та до закінчення підготовчого судового засідання як в порядку загального позовного провадження чи до початку першого судового засідання у справі що розглядається за правилом спрощеного позовного провадження.

Таким чином, питання зміну предмету позову вирішується судом під час розгляду справи, в той же час позивачем, всупереч вимог цивільного процесуального законодавства, на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, визначено новий предмет позову, що унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Разом з тим, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відмова позивача усунути недоліки позову, навіть за наявності незгоди із такими вимогами суду - може розцінюватись як невиконання процесуальних обов`язків.

Аналогічна думка викладена у правовій позиції Верховного Суду у справі № 640/9385/20 від 17.06.2021.

Частиною 4 ст. 169 КАС України передбачено, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Таким чином, враховуючи строки розгляду вказаної категорії справ та те, що позивачем у встановлений строк вимоги ухвали суду не виконані, а відтак позовну заяву важати неподаною та разом із додатками слід повернути позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції, Інспектора В1Р1Б3П2 (ОЛБ) УПП у м. Києві Пильника О.М. на протокол та постанову про накладення адмыныстративного стягнення по справі порушення щодо розпивання алкогольних та слабоалкогольних напоїв у заборонених законом місцях або поява у громадських місцях у п`яному вигляді - визнати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом (ч. 8 ст. 169 КАС України).

Апеляційну скаргу на ухвалу суду може бути подано до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Суддя: