Справа № 420/12831/23
Суддя: Хурса О. О.
Дата ухвалення: 2023-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 червня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Хурса О.О., вивчивши адміністративний позов ОСОБА_1 до Комінтернівського районного суду Одеської області в особі виконуючого обов`язки керівника апарату О.В. Гузь, виконуючого обов`язки голови Комінтернівського районного суду Одеської області Доброва Павла Володимировича, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національне агентство з питань запобігання корупції, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача начальник ТУ ДСА України в Одеській області - Т. Лукаш, голова Ради Суддів України - Б.Моніч, голова Національного агентства з питань державної служби - Н. Алюшина, Кабінет Міністрів України про визнання протиправним незаконне переслідування, визнання незаконним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Комінтернівського районного суду Одеської області в особі виконуючого обов`язки керівника апарату О.В. Гузь, виконуючого обов`язки голови Комінтернівського районного суду Одеської області Доброва Павла Володимировича, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправним продовження незаконного переслідування (справа №420/1752/22) позивача по справі, державного службовця, працівника апарату Комінтернівського районного суду Одеської області М.В. Цуркана суддівським колективом у складі 8-ми суддів через в.о голови суду П.В. Доброва та в.о. керівника апарату суду О.В. Гузя у спосіб незаконного порушення останнім ЧЕРГОВОГО пятого наказу про дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_1

- визнати наказ №12-ОД від 30.05.2023 року в.о керівника апарату Комінтернівського районного суду Одеської області О.В. Гузя Про порушення дисциплінарного провадження відносно державного службовця категорії "В" секретаря суду ОСОБА_1 незаконним та його скасувати.

Разом з позовною заявою представником позивачем було надано клопотання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

При цьому, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження обставин, які є підставою для відстрочення або розстрочення від сплати судового збору.

Суд зазначає, що у відповідності до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Стаття 133 КАС України передбачає право, а не обов`язок суду щодо звільнення, відстрочення або розстрочення судових витрат.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Водночас, Законом України "Про судовий збір" передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Майновий стан сторони є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом. Наведені позивачем у клопотаннях обставини не свідчать про наявність підстав для відстрочення від сплати судового збору або його розстрочення, передбачених ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Умови, за яких суд може звільнити чи відстрочити сплату судового збору та перелік суб`єктів, до яких таке звільнення (відстрочення) застосовується, обумовлені статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Згідно п.1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема, якщо розмір судового збору перевищує 5 % розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

За приписами ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено вичерпний перелік підстав, щодо відстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати.

З аналізу викладеного вбачається, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Суд звертає увагу, що позивачем не надано жодної інформації, на підтвердження його рівня доходів, а тому заявлені позивачем клопотання не можуть бути задоволені.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, крім іншого, чи відповідає заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Суд вважає, що позивачем поданий позов, який не відповідає вказаним вимогам та підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік установлено, що у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684,00 грн.

Згідно ч.3 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який поданий фізичною особою сплачується судовий збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 1073,60 грн.

Проте позивачем, в порушення приписів ч. 3 ст. 161 КАС України, не надано документу про сплату судового збору у встановленому розмірі.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві немайнові вимоги у розмірі 2147,20 грн.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Позивач просить визнати незаконним та скасувати наказ №12-ОД від 30.05.2023 року.

Приписами ст.5 КАС України не передбачено такий спосіб захисту порушеного права, як визнання незаконним та скасування індивідуального акта. Таким чином, позивачем обраний спосіб захисту порушеного права, який не передбачено приписами ст.5 КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, слід зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В позовній заяві не конкретно та не чітко вказаний зміст позовних вимог відповідно ч. 1 ст. 5 КАС України та не конкретизовано в прохальній частині позовних вимог до яких саме відповідачів кожна з позовних вимог звернута.

Таким чином, позивачу необхідно чітко та конкретно зазначити зміст позовних вимог з урахуванням положень ч.1 ст.5 КАС України та конкретизувати в прохальній частині позовних вимог до яких саме відповідачів кожна з позовних вимог звернута.

Крім того, позивач не наводить обґрунтувань щодо підстав залучення вказаних у позові третіх осіб, на які саме права чи обов`язки третіх осіб може вплинути судове рішення у даній справі.

Згідно зі ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, якій не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали.

Суд вважає необхідним залишити позов без руху та надати позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Інститут залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання до відкриття провадження по справі. Вимоги до адміністративного позову викладені у ст. 160, 161 КАС України, згідно яких, крім іншого, саме у позовній заяві повинні бути зазначені ім`я позивача та відповідача, третіх осіб, зміст позовних і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Саме належним чином оформлений позов, який вважається поданим у день первинного, направляється сторонам, тому не може бути уточненим, доповненим, тощо, оскільки саме за поданим належним чином оформленим позовом суд вирішує питання про відкриття провадження по справі за вимогами викладеними у позові.

Керуючись ст. ст. 77, 79,94, 160, 161, 169, 248 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Комінтернівського районного суду Одеської області в особі виконуючого обов`язки керівника апарату О.В. Гузь, виконуючого обов`язки голови Комінтернівського районного суду Одеської області Доброва Павла Володимировича, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Національне агентство з питань запобігання корупції, треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача начальник ТУ ДСА України в Одеській області - Т. Лукаш, голова Ради Суддів України - Б.Моніч, голова Національного агентства з питань державної служби - Н. Алюшина, Кабінет Міністрів України про визнання протиправним незаконне переслідування, визнання незаконним та скасування наказу залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність в десятиденний строк з дня отримання ухвали суду усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий позивачам.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хурса