Справа № 260/4314/22
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2023-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/4314/22 пров. № А/857/1748/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р. Й.,

суддів Гуляка В. В.,

Ільчишин Н. В.,

розглянувши у письмовому провадженні у місті Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року (прийняте у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Ужгороді суддею Ващиліним Р. О.) у справі № 260/4314/22 за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 до Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

У жовтні 2022 року ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просив:

- визнати протиправною відмову Головного управління Державної міграційної служби України в Закарпатській області (далі також - ГУ ДМС України в Закарпатській області, відповідач) у зміні транслітерації імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у паспорті громадянина України для виїзду за кордон з " ОСОБА_2 " на "ОСОБА_2";

- зобов`язати ГУ ДМС України в Закарпатській області змінити транслітерацію імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у паспорті громадянина України для виїзду за кордон з "ОСОБА_2" на "ОСОБА_2".

Позов обґрунтовував тим, що з метою отримання паспорту громадянина України для виїзду за кордон він звернувся до відповідача в інтересах малолітньої доньки - ОСОБА_2 . За результатами розгляду такої було видано паспорт, в якому ім`я дитини латиницею записано як " ОСОБА_2 ". З таким написання імені він не погоджується та вважає, що відмова відповідача у зміні написання імені дитини на "ОСОБА_2" є порушенням особистого немайнового права особи на ім`я.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив ОСОБА_1 , який діє в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 , і подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допустив порушення норм матеріального права, неправильно встановив обставини справи, а тому просить скасувати рішення та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що йому не було належно роз`яснено його право щодо зміни написання транслітерації імені його доньки. А зазначення в паспорті громадянина України для виїзду за кордон імені його малолітньої доньки як " ОСОБА_2 " є порушенням особистого немайнового права особи на ім`я та його перекручуванням, а відтак він правомірно ставив перед судом питання щодо зміни транслітерації імені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в паспорті громадянина України для виїзду за кордон з " ОСОБА_2 " на " ОСОБА_2 ".

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що скарга є безпідставною, тому просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін. Вказує на те, що після оформлення документів заявником - матір`ю дитини підписано власноручно заяву-анкету із даними, що вносяться, а саме: " ОСОБА_2 ". Звертає увагу суду на те, що законодавством чітко визначено порядок оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон, в тому числі в частині зміни транслітерації прізвища та імені. Так, така зміна відбувається на стадії заповнення заяви-анкети шляхом подання відповідної заяви із зазначенням підстав зміни транслітерації. Мати дитини таку заяву щодо зміни імені не подавала, натомість погодилася із написанням імені, запропонованим працівником органу Державної міграційної служби. Заява була подана представником позивача засобами електронного зв`язку тільки через 2,5 місяці після видачі паспорта. Однак змінити транслітерацію імен у вже виготовленому документі не є можливим.

Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у зв`язку з розглядом справи у письмовому провадженні фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд апеляційної інстанції відповідно до статті 308 КАС України переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 01 червня 2022 року ОСОБА_5 (далі також - ОСОБА_5 ) звернулася до ГУ ДМС України в Закарпатській області з метою отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон своєї малолітньої дитини - ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ) ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

Згідно заяви-анкети №21443753 від 01.06.22 для внесення інформації до Єдиного державного демографічного реєстру, ОСОБА_5 своїм підписом підтвердила внесення таких даних щодо дитини: прізвище - ОСОБА_2, ім`я - ОСОБА_2 .

За результатами розгляду поданої заяви 06 червня 2022 року ОСОБА_2 видано паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_1 , в якому ім`я дитини латиницею відповідає відомостям заяви-анкети - ОСОБА_2.

13 вересня 2022 року адвокат Петрик В. звернувся з електронним зверненням до ГУ ДМС України в Закарпатській області, в якому просив змінити транслітерацію імені ОСОБА_2 в уже виготовленому паспорті громадянина України для виїзду за кордон.

У відповідь на таку заяву листом № П-8720-22/2101.03.5/206-22 від 27.09.2022 ГУ ДМС в Закарпатській області повідомило, що транслітерації імені ОСОБА_2 - ОСОБА_2 є вірною, відповідно до вимог чинного законодавства України, а для її зміни необхідно звернутися із заявою, до якої долучити документи, що підтверджують таке написання у раніше виданих документах або документах, що підтверджують факт народження, зміни імені.

Вважаючи таку відмову суб`єкта владних повноважень протиправною та з метою захисту порушеного права, позивач звернувся з цим адміністративним позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції покликався на те, що при отриманні паспорта громадянина України для виїзду за кордон своєї малолітньої дитини ані ОСОБА_5 , ані її чоловік - ОСОБА_1 жодних зауважень щодо правильності транслітерації імені дитини не висловлювали.

При цьому суд зазначив, що нормами чинного законодавства не передбачена можливість зміни транслітерації імені у вже виданому паспорті громадянина України, як того просить позивач.

Суд звернув увагу ОСОБА_1 на те, що у разі наявності, на його думку, у виданому паспортному документі помилки, такий підлягає обміну у встановленому чинним законодавством порядку, що є відміним від обраного позивачем способу захисту.

З огляду на що суд вважав заявлені позовні вимоги необґрунтованими, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачі документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство України чи спеціальний статус особи, а також права та обов`язки осіб, на ім`я яких видані такі документи, визначені Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» від 20.11.2012 № 5492-VI (далі - Закон № 5492-VI)

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, сьомої статті 22 Закону № 5492-VI паспорт громадянина України для виїзду за кордон є документом, що посвідчує особу, підтверджує громадянство України особи, на яку він оформлений, і дає право цій особі на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Кожен громадянин України має право на отримання паспорта громадянина України для виїзду за кордон у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон здійснюється в Україні розпорядником Реєстру, а за кордоном - закордонними дипломатичними установами України. Прийняття заяв-анкет для внесення інформації до Реєстру, видача паспорта громадянина України для виїзду за кордон здійснюються розпорядником Реєстру та закордонними дипломатичними установами України, а також уповноваженими суб`єктами, передбаченими пунктом 4 частини першої статті 2 цього Закону.

До паспорта громадянина України для виїзду за кордон вноситься, в тому числі, інформація про ім`я особи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07 травня 2014 року № 152 затверджено Порядок оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України для виїзду за кордон (далі - Порядок № 152).

Так, відповідно до підпункту 2 пункту 7 Порядку № 152 оформлення (у тому числі замість втраченого або викраденого), обмін та видача паспорта для виїзду за кордон здійснюються особі, яка не досягла 16-річного віку, особі, яка визнана судом обмежено дієздатною або недієздатною, - на підставі заяви-анкети одного з батьків (усиновлювачів), опікунів, піклувальників або інших законних представників.

Пунктом 13 Порядку № 152 передбачено, що для внесення інформації до Реєстру формується заява-анкета, зразок якої затверджується МВС.

Згідно пункту 14 Порядку № 152 до заяви-анкети вноситься, в тому числі, інформація про особу, на ім`я якої оформляється паспорт для виїзду за кордон, щодо прізвища, власного імені та по батькові.

Пункт 24 Порядку № 152 передбачає, що працівник територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта під час приймання документів від заявника перевіряє повноту поданих заявником документів, зазначених у пунктах 35 і 52 цього Порядку, відповідність їх оформлення вимогам законодавства. У разі виявлення факту подання документів не в повному обсязі або подання документів, оформлення яких не відповідає вимогам законодавства, територіальний орган / територіальний підрозділ ДМС, закордонна дипломатична установа, уповноважений суб`єкт інформують заявника про відмову в прийнятті документів із повідомленням підстав такої відмови. За бажанням заявника відмова надається в письмовому вигляді. Заявник має право повторно звернутися до територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта в разі зміни або усунення обставин, у зв`язку з якими йому було відмовлено в прийнятті документів .

За приписами пункту 25 Порядку № 152 у разі відповідності поданих документів вимогам цього Порядку працівник територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта із використанням електронного цифрового підпису та із застосуванням засобів Реєстру формує заяву-анкету (у тому числі здійснює отримання біометричних даних, параметрів).

Згідно пункту 26 Порядку № 152 після формування заяви-анкети працівник територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта друкує її та надає заявнику для перевірки правильності внесених до заяви-анкети відомостей. Реєстрація заяви-анкети здійснюється із застосуванням засобів Реєстру під час її формування. У разі виявлення помилок у заяві-анкеті працівник територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта вносить до неї відповідні виправлення.

Відповідно до пункту 27 Порядку № 152 після перевірки заявник власним підписом підтверджує правильність внесених до заяви-анкети відомостей про особу. Якщо заявник через фізичні вади не може підтвердити власним підписом правильність таких відомостей, працівник територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта робить відмітку про неможливість такого підтвердження та засвідчує правильність внесених до заяви-анкети відомостей про особу власним підписом.

Пункт 28 Порядку № 152 передбачає, що після перевірки заявником правильності внесених до заяви-анкети відомостей про особу заява-анкета перевіряється та підписується (із зазначенням дати, прізвища та ініціалів) працівником територіального органу / територіального підрозділу ДМС, закордонної дипломатичної установи, уповноваженого суб`єкта, який прийняв документи та сформував заяву-анкету.

Згідно пункту 108 Порядку № 152 у паспорті для виїзду за кордон прізвище та ім`я особи зазначається українською мовою та через скісну риску - латинськими літерами відповідно до правил транслітерації. На письмове прохання заявника внесення прізвища та імені особи, на ім`я якої оформлюється паспорт для виїзду за кордон, латинськими літерами може бути виконано відповідно до його написання у раніше виданих документах, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України, оформлених компетентними органами України, або документах, що підтверджують факт народження, зміни імені (у тому числі у разі укладення або розірвання шлюбу), виданих компетентними органами іноземної держави та легалізованих в установленому порядку. Написання прізвища особи у паспорті для виїзду за кордон може бути виконано відповідно до написання прізвища її дитини/батьків (або одного з них) / одного з подружжя у раніше виданих їм паспортах для виїзду за кордон (у тому числі в паспортах для виїзду за кордон, виданих іноземними державами, якщо дитина / батьки / одне з подружжя є іноземцями).

З наведеного видно, що написання прізвища заявника латинськими літерами визначається безпосередньо під час формування заяви-анкети. При цьому колегія суддів зазначає, що транслітерацію прізвища та імені особи може бути змінено у випадках, передбачених чинним законодавством. Фактичною підставою для такої зміни є написана заявником власноруч заява в процесі формування заяви-анкети щодо оформлення закордонного паспорта, в якій вказується правова підстава для зміни транслітерації, визначена законодавством.

З матеріалів справи видно, що в заяві-анкеті № 21443753 від 01.06.2022 мати ОСОБА_2 особистим підписом підтвердила правильність внесених до неї відомостей, в тому числі, щодо написання імені дитини латинськими літерами - ОСОБА_2, що відповідає також Таблиці транслітерації українського алфавіту латиницею, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.2010 № 55.

Із заявою про зміну написання імені дитини латинськими літерами заявниця у порядку, передбаченому п. 108 Порядку, до ГУ ДМС у Закарпатській області не зверталася. При цьому, подане адвокатом Петриком В. В свою чергу 13 вересня 2022 року електронне звернення такою заявою вважатися не може.

Згідно з пунктом 75 Порядку № 152 видача заявникові паспорта для виїзду за кордон здійснюється тим територіальним органом/територіальним підрозділом ДМС, закордонною дипломатичною установою, уповноваженим суб`єктом, який прийняв документи для оформлення (у тому числі замість втраченого або викраденого), обміну паспорта для виїзду за кордон.

Для отримання паспорта для виїзду за кордон, оформленого на ім`я особи, заявник подає документ, що посвідчує особу.

Відповідно до пункту 76 Порядку № 152 паспорт для виїзду за кордон, оформлений на ім`я особи, яка не досягла 12-річного віку, може бути виданий особі, уповноваженій на це законним представником на підставі довіреності, засвідченої в установленому порядку.

Згідно пункту 77 Порядку № 152 під час видачі паспорта проводиться процедура верифікації. Заявником проводиться візуальна перевірка персональних даних, внесених до паспорта.

Колегія суддів зазначає, що при отриманні паспорта громадянина України для виїзду за кордон своєї малолітньої дитини ані ОСОБА_5 , ані її чоловік - ОСОБА_1 жодних зауважень щодо правильності транслітерації імені дитини не висловлювали.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що батьки ОСОБА_2 погодилися з правильністю транслітерації її імені в паспортному документі.

При цьому суд зазначає, що нормами чинного законодавства не передбачена можливість зміни транслітерації імені у вже виданому паспорті громадянина України, як того просить позивач.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з судом першої інстанції, який звернув увагу ОСОБА_1 на те, що у разі наявності, на його думку, у виданому паспортному документі помилки, такий підлягає обміну у встановленому чинним законодавством порядку, що є відміним від обраного позивачем способу захисту.

З огляду на що суд вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Щодо доводів позивача про те, що відповідальна особа органу ДМС не роз`яснила йому його прав щодо порядку формування анкети-заяви та можливості зміни написання імені дитини колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Колегія суддів зазначає, що наведені твердження позивача не підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами.

Крім того, суд зазначає, що відсутність обізнаності позивача в нормативному регулюванні процедури отримання паспорту громадянина України для виїзду за кордон, не може слугувати підставою для зобов`язання органу ДМС видати такий документ з вільним, як того бажає позивач, застосуванням транслітерації латинськими буквами прізвищ та імен позивача та його малолітньої дитини.

За таких обставин колегія суддів приходить до переконання, що місцевий суд повно і всебічно дослідив і оцінив обставини у справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст. ст. 229, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої дитини ОСОБА_2 залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 січня 2023 року у справі № 260/4314/22 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді В. В. Гуляк
Н. В. Ільчишин