Справа № 340/573/23
Суддя: Ю.П. ПАСІЧНИК
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року м.Кропивницький Справа № 340/573/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пасічника Ю.П., розглянув за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління житлово-комунального господарства, архітектури та містобудування Олександрійської міської ради, (вул. Бульварна, 25, м.Олександрія, Олександрійський район, Кіровоградська область, 28000, ) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, (вул.Архітектора Паученка, 64/53, м.Кропивницький, Кіровоградська область, 25006, ) про визнання протиправним та скасування вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

До Кіровоградського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Управління житлово-комунального господарства, архітектури та містобудування Олександрійської міської ради до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, в якому позивач просить визнати протиправними та скасувати пункт 1.1. Вимоги про усунення виявлених перевіркою порушень № 041108-15/3081-2022 від 17.11.2022 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що посадовими особами відповідача проведено перевірку закупівель в управлінні житлово-комунального господарства, архітектури та містобудування Олександрійської міської ради за період з 01.03.2021 року по 31.08.2022 року, за наслідками якої складено акт за № 041108-29/2 від 21.10.2022 року.

На підставі висновків акту перевірки відповідачем пред`явлено Вимогу про усунення виявлених перевіркою порушень № 041108-15/3081-2022 від 17.11.2022 року, пунктом 1.1., якої вимагається провести претензійно-позовну роботу щодо повернення ТОВ «Будівельна фірма Паритетбудінвест» на рахунок УЖКГ коштів в сумі 882565,68 грн., або забезпечити їх відшкодування за рахунок безкоштовного виконання робіт.

Не погоджуючись з п. 1.1. Вимоги № 041108-15/3081-2022 від 17.11.2022 року позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 20.02.2023 відкрито загальне позовне провадження у справі, підготовче судове засідання призначено на 22.03.2023 (т.1а.с.195).

Заперечуючи проти позову відповідачем 14.03.2023 подано відзив на позов вимоги якого не визнаються та вказується, що адміністративний позов є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Вказує, що відповідно до частини другої статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Аналіз наведеної норми дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства є обов`язковою до виконання.

Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. Отже, у органу фінансового контролю наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства, не пов`язаних із стягненням виявлених в ході перевірки збитків. Збитки, щодо наявності яких зроблено висновок Держаудитслужбою, стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю. Наявність збитків, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Таким чином, на переконання відповідача, включення до оскаржуваної вимоги певних відомостей саме по собі не створює та не припиняє прав чи обов`язків позивача, а лише фіксує певні факти, що не може бути підставою для звернення до суду з вимогою про скасування вимоги (т.1а.с.204-215).

24.03.2023 позивачем надано відповідь на відзив, якою, на переконання позивача, спростовуються доводи наведені відповідачем у відзиві (т.2а.с.88-90).

Ухвалою суду від 22.03.2023 закрито підготовче провадження у справі, судове засідання призначено на 06.04.2023 (т.2а.с.86).

06.04.2023 в судовому засіданні оголошено перерву до 18.05.2023.

18.05.2023 в судовому засіданні продовжено перерву до 06.06.2023.

18.05.2023 представниками позивача та відповідача подано клопотання про подальший розгляд справи у письмовому провадженні (т.2а.с.128,129).

Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог з огляду на таке.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що посадовими особами відповідача у період з 20.09.2022 по 14.10.2022 проведено перевірку закупівель у позивача за період з 01.03.2021 по 3.08.2022.

За результатами перевірки відповідачем складено акт перевірки закупівель в управлінні житлово-комунального господарства, архітектури та містобудування Олександрійської міської ради за період з 01.03.2021 по 3.08.2022 №041108-29/2 від 21.10.2022 (т.1а.с.130-141).

В ході перевірки проведеним співставленням кількості та відповідної марки встановленого обладнання, включених до актів виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в за період з вересня по грудень 2021 року з кількістю та марками обладнання, включеного до локальних кошторисів договірної ціни на виконання робіт та проектно-кошторисної документації встановлено розбіжності в марках світильників для освітлення вулиці.

В локальних кошторисах № 7-2-2 та № 7-3-2 на придбання устаткування зовнішнього освітлення від РП-5 та РП-114 робочого проекту та в локальних кошторисах до договірної ціни № 7-2-2 та № 7-3-2 на придбання устаткування зовнішнього освітлення від РП-5 та РП-114 передбачено марку світильників СЄС 1-65Л8-4, а в акти вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт № 561 та № 562 включено освітлювачі (світильники) марки TRAFFIK LED ED 9000 Im/740 IP66 О30 grey I class, що суперечить вимогам проекту та договірній ціні, що призвело до завищення вартості робіт на суму 882 565,68 грн (з урахуванням ПДВ), чим недотримано вимоги пункту 1.1 договору підряду № 109 та вимоги статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 03.02.2004 № 1407-ІУ (зі змінами та доповненнями), в якій визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил. Також, не дотримано вимог ст. 877 Цивільного кодексу України, в якій визначено, що Підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію. Вказані порушення призвели до завищення вартості виконаних робіт на суму 882 565,68 грн. в т. ч. ПДВ.

На підставі акту перевірки відповідачем пред`явлено вимогу про усунення виявлених порушень № 041108-15/3081-2022 від 17.11.2022 року (т.1а.с.171,172), якою (пункт 1.1.) визначено, що виявлені порушення призвели до збитків на суму882 565,68 грн., а тому, з метою усунення вказаних порушень, вимагається виконати наступні дії: провести претензійно-позовну роботу щодо повернення ТОВ «Будівельна фірма Паритетбудінвест» на рахунок УЖКГ коштів в сумі 882565,68 грн., або забезпечити їх відшкодування за рахунок безкоштовного виконання робіт.

Не погодившись з рішенням відповідача, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що вказаний пункт Вимоги носить суто інформаційно-рекомендаційний характер, та не свідчить про порушення прав позивача у вказаних правовідносинах, до моменту можливого реалізації відповідачем права на звернення до суду з приводу стягнення збитків завданих державному бюджету, порушенням зазначеним у п. 1.1 Вимоги № 041108-15/3081-2022 від 17.11.2022 року.

Відмовлячи у задоволенні вимоги про визнання противним та скасування пункту 1.1. Вимоги від 05 жовтня 2022 року №041120-13/2530-2022 суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 р. № 2939-XIІ (далі - Закон № 2939-XIІ), за приписами статті 1 якого у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю), який у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування (частина друга статті 2 Закону №2939-XII).

Згідно з пунктами 1, 7, 10 статті 10 Закону №2939-XII органу державного фінансового контролю надається право: перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення процедур державних закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо); пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Частиною другою статті 15 Закону №2939-ХІІ встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що органу державного фінансового контролю надано повноваження здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та в разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

Вимога органу державного фінансового контролю, спрямована на корегування роботи підконтрольного об`єкта та приведення її у відповідність із вимогами законодавства, є обов`язковою до виконання. При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначити їх розмір у встановленому законодавством порядку та звернутися до суду в інтересах держави з позовом про стягнення таких збитків, якщо підконтрольним об`єктом не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Тобто, в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Законність та правильність обчислення розміру збитків може бути предметом перевірки у судовому порядку за позовом державного фінансового контролю про їх стягнення, а не у справі за позовом підконтрольного об`єкта про визнання вимоги протиправною.

Аналогічні висновки щодо застосування наведених норм права викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року в справі № 820/3534/16 і постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 02 липня 2019 року в справі № 826/2525/15, від 07 лютого 2020 року в справі №803/634/17, від 14 лютого 2020 року в справі № 825/3661/15-а, від 05 березня 2020 року в справі № 810/465/16 від 20 березня 2020 року в справі № 814/380/17 та від 28 квітня 2020 року в справі № 826/8741/16, від 22 липня 2021 року в справі № 520/1039/19, від 17 червня 2021 року в справі № 0440/6907/18 та інших, а суд не вважає за необхідне відступати від цих висновків.

Оскільки оскаржений пункт Вимоги вказує на факт заподіяння збитків, у вимозі зазначено розмір таких збитків та зобов`язано вчинити дії, спрямовані на усунення виявленого порушення шляхом повернення бюджетних коштів і використаних не за цільовим призначенням до державного бюджету, враховуючи, що збитки у випадку відсутності факту добровільного виконання вимоги щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства стягуються примусово з підконтрольного об`єкта в судовому порядку і правильність обчислення таких збитків має перевірятися саме судом, який розглядає позов про їх стягнення, а не у справі за позовом підконтрольного об`єкта про визнання вимоги протиправною, суд доходить до висновку, що оскаржена вимога щодо повернення бюджетних коштів не породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для підконтрольної установи і не може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства за позовом такої установи.

Вимога органу державного фінансового контролю в частині визначення характеру та обсягу збитків як індивідуальний акт вичерпала себе в момент її направлення підконтрольній установі, та самостійно не змінює обсяги прав та обов`язків позивача.

У зв`язку з цим звернення позивача з позовом про визнання протиправною та скасування Вимоги про усунення порушень, не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132, 134, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду Ю.П. ПАСІЧНИК