Справа № 160/10655/23
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 червня 2023 року Справа №160/10655/23

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ про розгляд справи №160/10655/23 в порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ до відповідача-1: Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування рішення лікарсько-експертної комісії та акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, -

УСТАНОВИВ:

18 травня 2023 року Приватне акціонерне товариство ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача-1: Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, в якому просить суд:

- скасувати рішення лікарсько-експертної комісії Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова від 30.11.2022, затверджене протоколом № 9/1/72;

- скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 17.03.2023, затверджений в.о. начальника Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці 20.03.2023.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.05.2023 року залучено до участі у справі в якості третьої особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).

31.05.2023 року до суду надійшло клопотання від Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ про розгляд справи №160/10655/23 в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування якого зазначено, що результат розгляду цієї справи є важливим не лише для встановлення законності оскаржуваних рішення ЛЕК та акту за формою П-4, але і для об`єктивного дослідження дотримання ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» вимог законодавства щодо забезпечення безпечності робочих місць. Від встановлення наведених обставин може залежати притягнення підприємства та/або його посадових осіб до відповідальності за порушення законодавства про охорону праці (якщо такі порушення будуть встановлені). Також позивачем зазначено, що в розгляді даної справи беруть участь 5 учасників. На думку позивача, з метою повного та всебічного дослідження обставин справи та забезпечення кожному учаснику можливості своєчасно надати відзив на позовну заяву, пояснення та міркування з приводу заяв по суті спору інших учасників, необхідним є проведення підготовчого судового засідання, що можливо здійснити лише під час розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

Розглянувши подане позивачем клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 1 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що цей Кодекс визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах (далі - КАС України).

Частинами 1-3 статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

При цьому, частиною 4 статті 12 КАС України чітко визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років";

6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч.4 цієї статті за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, цим Кодексом визначено виключні категорії спорів, які не можуть бути розглянуті адміністративним судом в порядку спрощеного позовного провадження.

При цьому, законодавець чітко визначив, що за правилами спрощеного позовного провадження може розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.

Предмет спору у даній справі не віднесений до категорій, перелічених у ч.4 ст.12 КАС України та ч.4 ст.257 КАС України.

При цьому, суд зазначає, що законодавець не пов`язує законність та обґрунтованість судового рішення з викликом сторін у судове засідання.

Також, суд зазначає, що в заявленому позивачем клопотанні не зазначено та не обґрунтовано в чому полягає для нього важливе значення розгляду справи саме в порядку загального позовного провадження, дослідження яких саме матеріалів та надання яких саме пояснень є необхідним саме у судовому засіданні та яким чином розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні) вплине на об`єктивність з`ясування обставин справи, або їх повноту.

Суд звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Крім того, позивач не обмежений у своєму праві подавати відповідь на відзив, а також заявляти клопотання та заяви, наводити свої доводи, міркування щодо спірного питання, заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань відповідача, та користуватись усіма наданими процесуальними правами учасників справи.

Також, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Отже, принцип змагальності сторін забезпечується і при розгляді судом справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Водночас, норми ст.262 КАС України не передбачають проведення судового засідання та виклику учасників справи, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Враховуючи вищевикладене, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ про розгляд справи №160/10655/23 в порядку загального позовного провадження та вважає за можливе продовжити розгляд справи №160/10655/23 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Керуючись ст. ст. 9, 12, 257, 262, 248, 256 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ про розгляд справи №160/10655/23 в порядку загального позовного провадження за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ до відповідача-1: Комунального підприємства Дніпропетровська обласна клінічна лікарня імені І.І. Мечникова Дніпропетровської обласної ради, відповідача-2: Південно-Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування рішення лікарсько-експертної комісії та акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї можуть бути включені до скарги на судове рішення, ухвалене за результатами розгляду даної справи.

Суддя В.В. Кальник