Справа № 200/5229/22
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 року справа №200/5229/22

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сіваченка І.В., суддів: Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 лютого 2023 року (повне судове рішення складено 17 лютого 2023 року) у справі № 200/5229/22 (суддя в І інстанції Логойда Т.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання незаконним та скасування наказу,

УСТАНОВИВ:

14.12.2022 ОСОБА_1 через свого представника (адвоката) в електронній формі звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (далі - ГУ НП в Донецькій області), в якому, з урахуванням уточненого позову, просив:

визнати незаконним та скасувати пункт 1 наказу ГУ НП в Донецькій області від 04.11.2022 № 1147, яким старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0125331) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність;

стягнути з відповідача на його на користь судові витрати в сумі 5793,92 грн., які складаються із судового збору - 793,92 грн. та витрат на професійну правничу допомогу - 5000 грн.

Представник позивача позов обґрунтовував тим, що службове розслідування, яке передувало прийняттю наказу, що оскаржується в частині його, проведено щодо позивача однобічно і з порушенням вимог законодавства. Так, на думку представника позивача, відповідач при проведенні службового розслідування та винесенні наказу допустив наступні порушення:

- в порушення ст. ст. 12, 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України безпідставно призначив щодо позивача службове розслідування, оскільки відповідач був обізнаний про знаходження позивача під час перевірки на амбулаторному лікуванні в конкретному лікувальному закладі. Це підтверджується наказом відповідача від 07.09.2022 року № 946, письмовими поясненнями безпосереднього керівника позивача - ОСОБА_2 . Лікарського режиму позивач не порушував; листки тимчасової непрацездатності відповідачем оплачені, і на час їх прийняття зауважень не було;

- не врахував те, що протягом спірного періоду позивач у зв`язку із лікуванням службу не ніс, а відтак жодного порушення законодавства не вчинив, і жодного зауваження з боку безпосереднього керівника ОСОБА_2 до позивача не було;

- в порушення п. 7 ч. 6 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не ознайомив позивача з висновками службового розслідування;

- у висновку службового розслідування не зазначив документи та матеріали, що підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, відомості, що характеризують позивача як поліцейського, дані про наявність або відсутність у позивача дисциплінарних стягнень;

- не врахував те, що відповідно до ч. 4 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень;

- не врахував те, що жодних наказів (як письмових, так і усних) ані безпосереднім керівником ОСОБА_2 , ані вищим керівництвом з приводу предмета позову позивачу не віддавалося. Відповідач не надав жодного доказу ухвалення і віддання позивачу безпосереднім керівником усного наказу про необхідність повідомлення ним місця свого знаходження та заборону виїзду за межі Донецької області;

- в оскарженому п. 1 наказу: не конкретизував дату, місце, коли позивач начебто покинув місце лікування та не повідомив про це керівництво; не зазначив на якій підставі такі дії повинен був вчинити позивач та чим це передбачено; не зазначив наказ, який позивач начебто був зобов`язаний безумовно виконати та не виконав (п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України); застосував підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності («покинув місце лікування та не повідомив керівництво про своє місцезнаходження»), які п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», про порушення яких йдеться в оскарженому пункті наказу, не передбачені; зазначив, що позивач «покинув місце лікування» без урахування того, що це не є дисциплінарним проступком, оскільки він знаходився на амбулаторному лікуванні, а відповідно до роз`яснення Національної служби здоров`я України від 20.03.2021 амбулаторна спеціалізована медична допомога - це допомога, яку пацієнт отримує без госпіталізації до лікарні та яка передбачає періодичне або одноразове відвідування медичного закладу для отримання певних медичних процедур; в порушення ч. 2 ст. 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не надав позивачу для ознайомлення оригінал наказу від 04.11.2022 № 1147, пункт 1 якого оскаржується в даній справі (надав не завірену належним чином копію цього наказу).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17 лютого 2023 року позов задоволено.

Визнано неправомірним та скасовано пункт 1 наказу ГУ НП в Донецькій області від 04.11.2022 № 1147, прийнятий щодо ОСОБА_1 .

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ НП в Донецькій області на користь позивача судові витрати в розмірі 3793,92 грн.

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги посилався на те, що суд не у повній мірі дослідив докази та не встановив усі обставини у справі, оскільки, зокрема, судом, у якості належних та допустимих доказів, враховано Довідку № 55, яка, на думку апелянта, є сумнівною та такою, що видана з порушенням нормативно-правових актів.

Відповідно до наявних у матеріалах справи документів, позивач перебував на 3-х лікарняних:

- з 05.08.2022 до 15.08.2022 (електронний лікарняний);

- з 16.08.2022 до 19.08.2022 (електронний лікарняний);

- з 20.08.2022 до 23.08.2022 (електронний лікарняний)

і одночасно ним було відкрито 4-й лікарняний з 05.08.2022 до 26.08.2022 (у паперовому вигляді, довідка № 55).

Зі змісту Довідки № 55 вбачається, що це є окремий, повноцінний документ на підтвердження тимчасової непрацездатності, який не є копією електронних лікарняних.

Звертає увагу суду, що у матеріалах службового розслідування наявні письмові пояснення керівника позивача, у яких чітко відображено, що опитаний під час проведення службового розслідування начальник відділу реагування патрульної поліції Бахмутського РВП ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_2 пояснив, що ОСОБА_1 призначений на посаду з 28.07.2022, а з 05.08.2022 перебуває на лікарняному. Позивач не доповідав про те, що перебуває за межами Донецької області. Крім того, ОСОБА_2 додав, що ним здійснюється контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни та у телефонних розмовах із позивачем, під час перебування його на лікарняному, він неодноразово віддавав йому наказ про заборону виїзду за межі області без дозволу керівництва.

Апелянт наполягає на тому, що вчинений дисциплінарний проступок є суттєвим, оскільки він полягає не лише у невиконанні наказу начальника а і у самоусуненні від виконання службових обов`язків, в умовах воєнного стану, коли існує велика потреба у правоохоронних органах.

Апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

У відзиві на апеляційну скаргу представником позивача висловлено згоду з рішенням місцевого суду та прохання залишити апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційній скарзі, залишити без задоволення, з таких підстав.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції України.

Зокрема, наказом ГУ НП в Донецькій області від 28.07.2022 № 327 о/с з 28.07.2022 року він призначений на посаду старшого інспектора відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області.

Наказом ГУНП в Донецькій області від 12.10.2022 № 458 о/с з 12.10.2022 призначений на посаду старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

До цього начальником та, відповідно, т.в.о. начальника ГУ НП в Донецькій області були прийняті доручення:

- від 14.02.2019 № 1413/01/12-2019 «Про забезпечення належного обліку лікарняних», яким доручено, зокрема начальникам управлінь, самостійних відділів (відділень, секторів) апарату, територіальних відділів, відділень поліції забезпечити дієву систему контролю за перебуванням підпорядкованого особового складу на лікарняних; здійснювати відвідування хворих працівників, які перебувають на лікарняному понад 10 діб, за місцем лікування, про що складати рапорт;

- від 11.10.2022 № 2501/04/55-2022 «Про вжиття додаткових заходів для попередження надзвичайних подій серед особового складу ГУНП в Донецькій області», яким начальникам управлінь та самостійних відділів (секторів, центрів) апарату Головного управління, територіальних підрозділів поліції, командирам РПОП, БКС Головного управління доручено забезпечити належний контроль за працівниками, які перебувають на лікарняних та у відпустках; в обов`язковому порядку здійснювати перевірки за місцем лікування усіх без винятку працівників підпорядкованих підрозділів; щопонеділка та щоп`ятниці до 15 год. 00 хв. доповідати до УГІ Головного управління про кількість працівників, які перебувають на лікарняному, зазначаючи ПІБ, посаду, звання та режим лікування, вказуючи адресу лікувального закладу.

03.09.2022 на ім`я начальника ГУНП в Донецькій області подано рапорт т.в.о. начальника УПД Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому повідомлялося про те, що 01.09.2022 під час перевірки осіб особового складу відділу реагування патрульної поліції Бахмутського РВП Головного управління Національної поліції в Донецькій області, які перебувають на лікарняному, встановлено, що окремі поліцейські самовільно покинули межі території обслуговування відділу поліції, зокрема ОСОБА_1 з 05.08.2022 знаходився на амбулаторному лікуванні в амбулаторії №2 КЗОЗ ЦПМСД Бахмутської міської ради, однак на час перевірки перебував у м. Монастирище Черкаської обл.; про свій виїзд керівництву не доповідав.

Наказом ГУНП в Донецькій області від 07.09.2022 № 946 (зі змінами, що внесені наказами Головного управління від 21.09.2022 № 986 в частині складу дисциплінарної комісії, від 21.09.2022 № 987 про продовження терміну проведення службового розслідування до 05.10.2022) за даним фактом призначено службове розслідування, для чого утворено відповідну дисциплінарну комісію.

Під час службового розслідування 21.09.2022 відібрані пояснення безпосереднього керівника позивача ОСОБА_2 - начальника відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області, який пояснив, що з 30.06.2021 перебуває на займаній посаді. 01.09.2022 працівниками відділу організації діяльності груп реагування УПД ГУНП в Донецькій області під час перевірки осіб особового складу відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області, які перебували на лікарняному, встановлено факти можливих порушень чинного законодавства окремими працівниками поліції. В його прямому підпорядкуванні перебувають поліцейські відділу реагування патрульної поліції, зокрема ОСОБА_1 , який, можливо, допустив порушення законодавства під час перебування на лікарняному. Про те, що останній на час перевірки перебував за межами медичного закладу, де проходив лікування, йому нічого не відомо, оскільки він особисто йому про це не доповідав. Крім того, ОСОБА_1 призначений на посаду у відділ реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області лише 28.07.2022, а з 05.08.2022 до теперішнього часу перебуває на лікарняному. Під час перебування на лікарняному він надсилав йому всі підтверджуючі медичні документи, однак про те, що перебував за межами Донецької області, йому не доповідав. Ним здійснюється безпосередній контроль за дотриманням підлеглими службової дисципліни, проводиться профілактична робота із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, у тому числі через проведення інформаційно-роз`яснювальної роботи. Охарактеризувати ОСОБА_1 не представляється можливим у зв`язку з тим, що він перебував у його підпорядкуванні короткий проміжок часу. Під час спілкування за фактом лікування. ОСОБА_1 з його попереднім керівником В. Попережаєм, останній охарактеризував його з позитивної сторони. Під час знаходження ОСОБА_1 на лікарняному у телефонних розмовах в усній формі йому неодноразово віддавався наказ про заборону виїзду за межі Донецької області без дозволу керівництва.

Позивачу, з метою відібрання пояснень, дисциплінарною комісією надсилалися виклики з використанням електронної комунікації (месенджера «WhatsApp» за телефоном позивача), а саме:

22.09.2022 - для надання ним пояснень 26.09.2022 об 11 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 ;

22.09.2022 - для надання ним пояснень 29.09.2022 об 11 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_1 .

У вказаних викликах також повідомлялося про те, що на підставі наказу Головного управління Національної поліції в Донецькій області від 07.09.2022 № 946 (зі змінами, що внесені наказами від 21.09.2022 № 986 та від 21.09.2022 № 987) дисциплінарною комісією щодо нього проводиться службове розслідування за фактом неповідомлення керівництва відділу поліції про виїзд за межі гарнізону; скан-копії вказаних наказів надіслані йому 22.09.2022 засобами електронної комунікації. У разі неможливості прибуття пропонувалося надати пояснення на бланку, що додається, та надіслати його скан-копію або фото у «WhatsApp» за номером телефону дисциплінарної комісії: НОМЕР_1 .

Відібрати пояснення у ОСОБА_1 не надалося можливим у зв`язку з його відмовою, про що складено акт від 29.09.2022 про відмову надати пояснення, в якому причиною відмови зазначено ч. 4 ст. 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України - виїзд до іншого регіону країни.

За результатами проведеного службового розслідування та зібраних матеріалів складено висновок службового розслідування від 05.10.2022, яким визнано підтвердженим факт порушення законодавства, а саме те, що під час перебування на лікарняному позивач покинув місце розташування медичного закладу, де проходив лікування, та місце проживання без дозволу керівництва, про виїзд за межі області не повідомив свого безпосереднього керівника та керівництво Бахмутського районного відділу поліції ГУНП в Донецькій області. Крім того, позивач не сприяв проведенню службового розслідування, проявив виверткість та намагався уникнути надання пояснень, посилаючись на перебування на лікарняному. Він неодноразово викликався на засідання дисциплінарної комісії для надання пояснень, однак жодного разу не з`явився. Також йому пропонувалося надати пояснення на бланку встановленого зразка, який надсилався засобами електронної комунікації, та надіслати його скан-копію (або фото) дисциплінарній комісії, однак всі прохання були проігноровані. Дисциплінарна комісія дійшла висновку, що позивач не тільки не виконав наказ керівництва щодо обов`язкового повідомлення про необхідність виїзду за межі міста та області, а й, фактично, в умовах воєнного стану ввів керівництво в оману щодо свого місцезнаходження. За порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог пп.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме у неповідомленні керівництва щодо місця знаходження, старшого інспектора відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0125331) визнано таким, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

05.10.2022 висновок службового розслідування затверджений т.в.о. начальника ГУНП в Донецькій області.

Наказом ГУНП в Донецькій області від 04.11.2022 № 1147 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділу поліції № 3 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області та їх покарання», зокрема за порушення службової дисципліни, що виразилося у недотриманні вимог п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», а саме у неповідомленні керівництва щодо місця знаходження, старшого інспектора сектору реагування патрульної поліції відділу поліції № 3 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області (на час проведення службового розслідування обіймав посаду старшого інспектора відділу реагування патрульної поліції Бахмутського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області) лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0125331) притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність (п. 1 наказу).

З вказаним наказом позивача ознайомлено 14.11.2022, що підтверджується, зокрема, його особистим підписом у відомості про ознайомлення з цим наказом.

Судами також встановлено, що згідно з відповідними листками тимчасової непрацездатності, медичними або інформаційними довідками з електронної системи охорони здоров`я, що стосуються спірного періоду:

- в період з 05.08.2022 по 26.08.2022 («до роботи приступити 27.08.2022») позивач перебував на амбулаторному лікуванні в амбулаторії № 2 КЗОЗ ЦПМСД Бахмутської міської ради (медична довідка від 05.08.2022 №55); - так і написано

- в період з 26.08.2022 по 16.09.2022 позивач перебував на лікуванні в КНП «Монастирищенській багатопрофільній лікарні» Монастирищенської міської ради Черкаської області (інформаційна довідка з електронної системи охорони здоров`я від 26.08.2022 року);

- з 16.09.2022 по 07.10.2022 позивач перебував на лікуванні в КНП «Монастирищенській багатопрофільній лікарні» Монастирищенської міської ради Черкаської області (інформаційна довідка з електронної системи охорони здоров`я від 16.09.2022 року);

- з 31.10.2022 по 14.11.2022 («приступити до служби 15.11.2022 року») ДУ «ТМО МВС України по Донецькій області» позивач перебував на амбулаторному лікуванні в ДУ «ТМО МВС України по Донецькій області» (довідка про тимчасову непрацездатність від 31.10.2022 № 38).

Згідно з довідкою відповідача від 05.01.2023 № 48/12/01-2023 відповідно до даних порталу Пенсійного фонду України та обліків управління кадрового забезпечення ГУНП в Донецькій області позивач в період з 05.08.2022 по 14.11.2022 перебував на лікарняних в наступних медичних установах:

- з 05.08.2022 по 15.08.2022 - комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медичної допомоги м. Бахмута»;

- з 16.08.2022 по 19.08.2022 - комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медичної допомоги м. Бахмута»;

- з 20.08.2022 по 23.08.2022 - комунальне некомерційне підприємство «Центр первинної медичної допомоги м. Бахмута»;

- з 26.08.2022 до 16.09.2022 - комунальне некомерційне підприємство «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» Монастирищенської міської ради Черкаської області;

- з 17.09.2022 по 07.10.2022 - комунальне некомерційне підприємство «Монастирищенська багатопрофільна лікарня» Монастирищенської міської ради Черкаської області;

- з 31.10.2022 по 14.11.2022 - ДУ «ТМО МВС України по Донецькій області».

Судами також встановлено, що згідно з довідкою від 05.01.2023 № 49/12/01-2023, що подана відповідачем до суду, за період проходження служби в Національній поліції України лейтенант поліції ОСОБА_1 (0125331), старший інспектор сектору реагування патрульної поліції відділу поліції №3 Краматорського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Донецькій області до дисциплінарної відповідальності притягався 6 разів: мав 5 дисциплінарних стягнень за 2016 - 2020 роки, які зняті, та має 1 діюче дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність, що оголошене наказом ГУНП в Донецькій області від 04.11.2022 № 1147 (ознайомлений з наказом про застосування дисциплінарного стягнення 14.11.2022). За період проходження служби заохочувався 2 рази: 1) відзнакою Президента України «За участь в АТО» (указ Президента України від 17.02.2016 № 53/2016); 2) медаллю «10 років сумлінної служби» (наказ Національної поліції України від 03.07.2020 № 10).

Аналогічна інформація щодо накладання на позивача дисциплінарних стягнень та застосування заохочень була викладена в довідці від 16.12.2022, що надсилалася адвокату позивача. В ній була допущена технічна помилка в частині діючих дисциплінарних стягнень, а саме помилково зазначено, що дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, що оголошене наказом ГУНП в Донецькій області від 04.11.2022 № 1147, знято, тоді як правильно - «не знято».

Відповідно до службової характеристики на позивача від 12.01.2023, що подана відповідачем на вимогу суду, за період проходження служби в Національної поліції України та на займаній посаді позивач зарекомендував себе з негативного боку; до виконання службових обов`язків відноситься безвідповідально.

Аналогічна характеристика міститься в матеріалах службового розслідування позивача.

З приводу спірних правовідносин суд зазначає таке.

Спірні правовідносини регулюються, зокрема, Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, Правилами етичної поведінки поліцейських, що затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 вказаного Закону поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України (п. 6 ч. 1 ст. 77).

Згідно з ч.ч.2 та 3 вказаної статті Закону днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

День звільнення вважається останнім днем служби.

Види відповідальності поліцейських встановлені ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», згідно з якою у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, визначено, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, осіб, які мають спеціальні звання Бюро економічної безпеки України, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно з ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частинами 1, 3 та 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України (ч. 5 ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію»).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування (п. 1 розд. І Порядку).

Згідно з п. 2 розд. І Порядку у цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях:

уповноважений керівник - Міністр внутрішніх справ України, службова особа поліції, ректор закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділені повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до п. 1 розд. ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 4 розд. ІІ Порядку у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до п.п.2, 3 та 5 розд. IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807), поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з п. 6 розд. IV Порядку повноваження голови та членів дисциплінарної комісії визначаються статтею 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до п. 7 розд. V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно з п.п.8 розд. V Порядку за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

З 24.02.2022 Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан, який діє і натепер.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 розд. V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, який визначає особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану, у період дії воєнного стану службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.

Відповідно до ч.ч.1 - 3 ст. 27 розд. V Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яка регулює питання відібрання пояснень під час проведення службового розслідування у період дії воєнного стану, під час проведення службового розслідування уповноважена особа зобов`язана запропонувати поліцейському або іншій особі, обізнаній з обставинами вчинення дисциплінарного проступку, надати пояснення.

У разі відсутності поліцейського на службі уповноважена особа зобов`язана викликати його для надання пояснень. Виклик здійснюється шляхом його безпосереднього вручення поліцейському або надсилання поштовим зв`язком чи з використанням електронної комунікації.

За наявної можливості надсилання виклику поштовим зв`язком здійснюється рекомендованим листом на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Надсилання виклику з використанням електронної комунікації здійснюється виключно на адресу електронної пошти поліцейського чи за іншими контактними даними, які зазначені в його особовій справі або які наявні в розпорядженні його безпосереднього керівника.

Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше однієї доби для прибуття за вказаною у виклику адресою.

Виклик, який надіслано поштовим зв`язком, вважається таким, що отриманий поліцейським, на четвертий календарний день з дня його відправлення.

Виклик, надісланий з використанням електронної комунікації, вважається таким, що отриманий поліцейським, на другий день з дня його відправлення.

Якщо поліцейський, викликаний уповноваженою особою у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про наявність поважних причин свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень, про що уповноваженою особою складається акт.

Від поліцейського, стосовно якого є підтвердні дані про самовільне залишення ним місця несення служби, виїзд до інших регіонів країни чи за кордон, пояснення не відбираються, поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень (ч. 4 ст. 27 розд. V Дисциплінарного статуту.

Відповідно до п.п.2, 7 та 9 розд. VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Згідно з п 1. розд. VII Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. ч. 3 - 5 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є, зокрема:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Згідно з ч. ч. 7 - 9 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.

Згідно з ч.ч.1 - 3 ст.22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Аналогічні положення містяться в п. 2 розд. VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Підставою для призначення щодо позивача службового розслідування став відповідний рапорт посадової особи, що відповідало наведеним вимогам законодавства, з огляду на що відповідні посилання позивача є неприйнятними.

Матеріали службового розслідування також підтверджують те, що позивач був обізнаний про проведення щодо нього службового розслідування, а також про пропозицію надати пояснення з питання, що стало підставою для проведення службового розслідування, від чого він відмовився, про що складено відповідний акт.

Неприйнятними є і посилання позивача на те, що він не був ознайомлений з матеріалами службового розслідування, оскільки позивач для цього не проявив волевиявлення, зокрема шляхом подання письмової заяви, як це передбачено в пп.14 п.2 розд. ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, що затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, згідно з яким голова дисциплінарної комісії після затвердження висновку службового розслідування за письмово оформленим волевиявленням поліцейського, стосовно якого проводилося службове розслідування, забезпечує ознайомлення його із затвердженим висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, з дотриманням вимог законодавства України.

З наказом від 04.11.2022 № 1147 про застосування дисциплінарного стягнення позивач був ознайомлений 14.11.2022 (останній день тимчасової непрацездатності позивача, яка тривала з 31.10.2022 по 14.11.2022), що підтверджується його особистим підписом у відомості про ознайомлення з цим наказом, що спростовує відповідні посилання позивача в частині цього наказу (про ненадання для ознайомлення оригіналу наказу).

Разом з цим при прийнятті оскарженого наказу відповідачем не враховано наступне.

Згідно з висновками службового розслідування щодо позивача, під час перебування на лікарняному він порушив службову дисципліну, що виразилося у недотриманні вимог пп.1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, а саме у неповідомленні керівництва щодо місця знаходження, за що його визнано таким, що підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Вказаний висновок став підставою для прийняття щодо позивача оскарженого наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з п. 1 наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивач під час своєї тимчасової непрацездатності порушив п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», що виразилося у неповідомленні керівництва щодо місця знаходження.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Частиною 3 ст. 4 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Згідно з ч.ч.1 та 2 ст. 5 Дисциплінарно статуту Національної поліції України поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

У матеріалах службового розслідування дані про те, що позивач зобов`язаний був в період тимчасової непрацездатності повідомляти керівництво про своє місцезнаходження, відсутні.

Такі обставини не підтверджені і письмовими поясненнями безпосереднього керівника позивача.

Якщо припустити те, що позивач порушив усний наказ безпосереднього керівника про заборону виїзду за межі Донецької області без дозволу керівництва, то це є неприйнятним, оскільки, виходячи з формулювання оскарженого наказу, це не стало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Крім того, протягом спірного періоду позивач у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю був тимчасово звільнений від виконання своїх службових обов`язків та несення служби. Це також відображено в медичних документах, що видані позивачу.

Вказані обставини в комплексі виключали можливість притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Це залишилося поза увагою відповідача, що призвело до помилкового винесення щодо позивача оскарженого наказу.

З огляду на наведене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що оскаржений наказ в частині, що стосується позивача, не можна вважати законним і обґрунтованим, у зв`язку з чим він в цій частині підлягає визнанню неправомірним та скасуванню.

Щодо підтвердження періодів тимчасової непрацездатності позивача, то суд в якості належних доказів надає перевагу листкам тимчасової непрацездатності, медичним та інформаційним довідкам з електронної системи охорони здоров`я, що стосуються спірного періоду, а не даним вебпорталу Пенсійного фонду України, які дещо відрізняються від даних, що вказані в зазначених документах. Суд першої інстанції правильно вказав, що такі розбіжності не є суттєвими і не впливають на висновки суду.

Оцінюючи у сукупності встановлені обставини та перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків місцевого суду.

Як було зазначено вище, рішенням місцевого суду стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ НП в Донецькій області на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 3000 грн.

Апеляційна скарга відповідача не містить мотивів незгоди з такими висновками суду, тому апеляційним судом не надається оцінка рішенню суду в цій частині.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статями 291, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Донецькій області - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 27 січня 2023 року у справі № 200/5229/22 - залишити без змін.

Повне судове рішення - 06 червня 2023 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів І. В. Сіваченко

А. А. Блохін

Т. Г. Гаврищук