Справа № 308/3801/23
Суддя: Іванов А. П.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/3801/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судових засідань Боті О.І.,

за участі представника позивача Лобанець І.М.,

представника відповідача Селеша О.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород адміністративний позов ОСОБА_1 до Закарпатської митниці про скасування постанови про порушення митних правил,

встановив:

13.03.2023 (вхідна дата документу) представник позивача ОСОБА_1 адвокат Лобанець І.М. звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача Закарпатської митниці Державної митної служби України, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову Закарпатської митниці в справі про порушення митних правил від 27.12.2022 №1059/30500/22, а провадження у справі закрити, а також стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір та витрати на правничу допомогу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідач виніс оскаржувану постанову з порушенням вимог МК України, оскільки розглянув справу за відсутності позивача. При цьому, протокол про порушення митних правил був отриманий членом сім`ї позивача 27.12.2022 о 15 год. 12 хв., тобто вже після розгляду справи, яке відбулося 27.12.2022 о 10 год., тому позивач не був належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, відповідно, не зміг скористатися передбаченими ст.498 МК України правами, у тому числі щодо надання пояснень й доказів на підтвердження своїх доводів. Крім цього зазначає, що м. Городня Чернігівської обл., де позивач проживає разом із сім`єю та куди саме позивач доставив товар знаходиться на території бойових дій, а відтак наявні обставини непереборної сили - введення воєнного стану на території України.

З відзиву на позовну заяву, подану 22.05.2023 самопредставником Закарпатської митниці Селешом О., з`ясовано, що оскаржувана постанова є правомірною, а позовні вимоги безпідставними. Представник відповідача зазначає, що позивач повинен був доставити т/з в митницю призначення до 05.07.2022, чого не зробив, пояснивши це тим, що 04.07.2022 автомобіль вийшов з ладу, 09.07.2022 звернувся до Чернігівської митниці із заявою про продовження терміну переміщення т/з, надав Чернігівській та Закарпатській митниці документи про перебування автівки в СТО, однак жодних документів, які б свідчили про наявність обставин непереборної сили, аварії чи протиправних дій третіх осіб позивачем надано не було, фактично автомобіль був доставлений до митного органу 15.08.2022, тобто з порушенням строків, регламентованих ст. 95 МК, а відтак в його діях наявний склад ПМП, передбачений ч. 4 ст. 470 МК України. Окрім цього зазначає, що про час та місце розгляду справи позивач був повідомлений протоколом від 12.12.2022 та листом від 12.12.2022.

В судовому засідання представник позивача просила позов задовольнити, а представник відповідача - відмовити.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи в їх сукупності, приймаючи до уваги доводи сторін, викладені в позовній заяві й у відзиві, а також дані в судовому засіданні, приходить до наступних висновків.

З постанови Державної митної служби України в справі про порушення митних правил №1059/30500/22 від 27.12.2022 вбачається, що 15.08.2022 о 12 год. 04 хв. в зону митного контролю «Укрінтеравтосервіс» митного поста «Ужгород-вантажний» Закарпатської митниці заїхав легковий автомобіль «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , що переміщувався як товар, де в якості водія та одержувача слідував громадянин ОСОБА_1 . До митного контролю ОСОБА_1 було подано: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу: НОМЕР_2 від 28.06.2022; калькуляцію транспортних витрат № 1508 від 15.08.2022; договір купівлі-продажу №б/н від 28.06.2022, акт №б/н від 15.08.2022, довідка «ДП-Стандартметрології ООВ» 30.06.2022-108 від 30.06.2022; митну декларацію Республіки Польща MRN 22PL301010E0824665. Під час здійснення митних формальностей було проведено аналітично-перевірочні заходи з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби, внаслідок чого встановлено, що автомобіль «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , ввезено на митну територію України 30.06.2022 через митний пост «Малий Березний» Закарпатської митниці. У відповідності до ДКД ЕЕ UA305000/2022/925428 граничним терміном доставки вантажу в митницю призначення (митний пост «Ужгород-вантажний» Закарпатської митниці) було встановлено 05 липня 2022 року. Відповідальною особою за доставку вантажу до митниці призначення виступав водій - одержувач громадянин України ОСОБА_1 .

У своєму поясненні від 15.08.2022 ОСОБА_1 зазначив, що брокер, з яким він уклав угоду на декларування не встиг подати декларацію до 01.07.2022, тобто до тієї дати, коли діяло «нульове розмитнення». Після консультацій з брокером ОСОБА_1 виїхав до місця своєї реєстрації та проживання, у АДРЕСА_1 . 04.07.2022 у зв`язку із виходом автомобіля з ладу ОСОБА_1 звернувся до СТО в Чернігівській області з метою проведення ремонту автомобіля.

09.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до Чернігівської митниці із заявою про продовження терміну переміщення т/з «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (вх. № Чернігівської митниці П/4748/ДЗН/10-02-09).

Як підтвердження факту ремонту автомобіля ОСОБА_1 надав Чернігівській та Закарпатській митницям копії: 1) акту про стан дорожнього транспортного засобу, який передається для надання послуг з технічного обслуговування та/або ремонту від 04.07.22 р.; 2) на-ряду-замовлення №СПД-043119 від 09.07.22 р.; 3) акту виконаних робіт №СПД-043119 від 09.07.22 р. та від 13.08.22 р.

Жодних документів, які б свідчили про наявність обставин непереборної сили, аварії або протиправних дій третіх осіб ОСОБА_1 . Закарпатській митниці не надав.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 із заявою, яка б містила відомості, що надають можливість ідентифікувати транспортний засіб як такий, що перебуває під митним контролем, а також інформацією про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили, в порушення п.п.5, 6 розділу VIII Порядку, до митних органів не звертався.

Відповідних документів, які б свідчили про наявність аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, як це передбачено пунктом 6 розділу VIII Порядку - не надав.

До закінчення строку, визначеного статтею 95 Митного Кодексу України, ОСОБА_1 , в порушення ч.5 ст.102 Митного кодексу України, митному органу призначення поміщений у митний режим транзиту - автомобіль марки «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 - не представив.

Отже докази, які підтверджували б факт аварії чи дії обставин непереборної сили, у ході проведення перевірки не здобуті, а тому терміни перебування автомобіля на ремонті, в контексті ст. 192 МК України, не підлягають виключенню зі встановленого ч. 1 ст. 95 МК України строку транзитного перевезення для автомобільного транспорту, оскільки його не переривають.

Крім цього, несправний стан та можливий ремонт автомобіля марки «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 не міг завадити громадянину ОСОБА_1 доставити транспортний засіб у митний орган призначення до закінчення строків, передбачених ст. 95 МК України за допомогою інших способів чи засобів (наприклад, на лафеті, за допомогою буксирування), оскільки жодною нормою митного законодавства України не передбачено способу виконання такого зобов`язання, зокрема, доставлення транспортного засобу виключно власним ходом. Законодавець лише визначає обов`язок доставити транспортний засіб у митний орган призначення до закінчення строків, передбачених ст. 95 МК України.

Копії акту про стан дорожнього транспортного засобу, який передається для надання послуг з технічного обслуговування та/або ремонту від 04.07.22 р., наряду-замовлення №СПД-043119 від 09.07.22 р. та акту виконаних робіт №СПД-043119 від 09.07.22 р. від 13.08.22 р. свідчать про ремонт автомобіля, який проводився внаслідок зносу частин автомобіля в ході його звичайної експлуатації та ніяким чином не підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили.

Заява до Чернігівської митниці про продовження терміну переміщення т/з «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 , що була подана ОСОБА_1 09.07.2018 та зареєстрована в Чернігівській митниці 11.07.2022, не є відповідним документом, якій би свідчив про наявність аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, не відповідає вимогам, що пред`являються до заяв передбачених п.п.5, 6 розділу VIII Порядку та фактично є повідомленням митниці про непідтверджену необхідність проведення ремонту автомобіля. Отже, ніяких правових наслідків, в сенсі застосування відносно ОСОБА_1 положень ч.1 ст.460 МК України, яка виключає адміністративну відповідальність за вчинення порушень митних правил внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, подання такої заяви за собою не тягне.

Враховуючи наведене, за викладених вище обставин, у ході провадження у справі, не встановлено підстав для застосування відносно ОСОБА_1 положень ч. 1 ст. 460 МК України, яка виключає адміністративну відповідальність за вчинення порушень митних правил внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Отже, ОСОБА_1 зобов`язаний був доставити автомобіль марки «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 до митного органу призначення у термін до 05 липня 2022 року включно або вчинити дії визначені Митним кодексом України. Фактично вищезазначений автомобіль ОСОБА_1 до митного органу призначення (Закарпатської митниці) доставив 15.08.2022.

Таким чином, ОСОБА_1 перевищив встановлений статтею 95 Митного Кодексу України строк доставки товару, що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення більше ніж на двадцять діб, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 470 Митного кодексу України.

Вчинення правопорушення ОСОБА_1 підтверджується особистим поясненням, протоколом про порушення митних правил №1059/30500/22 від 12.12.2022, витягами з баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС та іншими матеріалами справи.

Про час та місце розгляду справи ОСОБА_1 було повідомлено протоколом про порушення митних правил №1059/30500/22 від 12.12.2022 та листом Закарпатської митниці №7.7-20-03/19/8878 від 12.12.2022.

Означеною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 470 МК України й накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1000 нмдг в сумі 17000 грн.

У статті 498 МК України визначено, що особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом.

Частинами 1, 4 статті 526 МК України встановлено, що справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника. Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Отже МК України визначено порядок провадження у справі про порушення митних правил, визначено зокрема право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності знати про час і місце розгляду справи, брати участь у розгляді справи, подавати пояснення та заперечення.

Крім цього МК України визначено єдину обов`язкову умову розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а саме: розгляд справи може відбуватись за відсутності особи, яка притягається до відповідальності лише в разі, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Дотримання наведених правил є передумовою належного розгляду справи про порушення митних правил, тобто в порядку, передбаченому МК України.

Сторона позивача у позовній заяві зазначає, що позивача не було повідомлено про час і місце розгляду справи про порушення митних правил, тому оскаржувана постанова прийнята посадовою особою митниці з порушенням вимог ст. 526 МК України.

В матеріалах справи міститься протокол про ПМП №1059/30500/22 від 12.12.2022, запроваджений щодо ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 470 МК України, в якому міститься повідомлення про те, що розгляд справи відбудеться 27.12.2022 о 10 год., яке згідно з трекінгу поштових відправлень 737 вручене 27.12.2022 о 15 год. 12 хв. члену сім`ї.

Згідно зі ст. 526 МК України справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Вручення члену сім`ї позивача поштового відправлення з повідомленням про дату та час розгляду справи в день такого розгляду позбавило позивача можливості ознайомитись з правами та обов`язками, надати пояснення, подати докази, скористатись послугами адвоката тощо. Порушення органами державної влади встановленої законом процедури здійснення контрольних повноважень, зокрема, позбавлення права на участь особи, щодо якої здійснюють контрольні заходи, є істотним, а не формальним порушенням.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 20 червня 2018 року, від 29 березня 2019 року у справах, відповідно, № 806/2554/16, №502/1664/16-а.

В постанові від 03.04.2018 у справі №156/404/17 Верховний Суд висловив правову позицію щодо неналежного повідомлення до участі у справі як самостійної підстави для скасування постанови митного органу. Зокрема суд вказав, що безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, що має місце в даній справі через відсутність належного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи про порушення митних правил, є окремою самостійною і достатньою підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил.

Аналогічні правові висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 жовтня 2018 року у справі № 405/7568/16-а (2-а/405/219/16) та від 31 січня 2019 року у справі №760/10803/15-а.

У зв`язку із наведеним, твердження сторони позивача про неповідомлення позивача про час та місце розгляду справи, порушення його права бути присутнім під час розгляду протоколу та надавати пояснення, знайшло своє підтвердження.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в даному випадку мало місце порушення відповідачем норм процесуального права при розгляді справи, що в свою чергу зумовило порушення прав позивача, передбачених ст. 498 МК України.

Відповідно до ст. 90 Митного кодексу України транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома митними органами України або в межах зони діяльності одного митного органу без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до ст. 91 Митного кодексу України:

1. Переміщення товарів у митному режимі транзиту здійснюється як прохідний або внутрішній транзит, або каботаж.

2. Митний режим транзиту застосовується до товарів, які переміщуються:

1) прохідним транзитом від пункту ввезення (пропуску) на митну територію України до пункту вивезення (пропуску) за межі митної території України (у тому числі в межах одного пункту пропуску через державний кордон України);

2) внутрішнім транзитом або каботажем:

а) від пункту ввезення (пропуску) на митну територію України до митного органу, розташованого на митній території України;

б) від митного органу, розташованого на митній території України, до пункту вивезення (пропуску) за межі митної території України;

в) від одного пункту, розташованого на митній території України, до іншого пункту, розташованого на митній території України, у тому числі якщо частина цього переміщення проходить за межами митної території України;

г) від штучного острова, установки або споруди, створених у виключній (морській) економічній зоні України, на які поширюється виключна юрисдикція України, до митного органу, розташованого на території України, зайнятій сушею, та у зворотному напрямку.

Відповідно до вимог ст. 93 Митного кодексу України товари, транспортні засоби, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні:

1) перебувати у незмінному стані, крім природних змін їх якісних та/або кількісних характеристик за нормальних умов транспортування і зберігання;

2) не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту;

3) бути доставленими у митний орган призначення до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу.

Згідно з ст. 95 Митного кодексу України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Згідно з ч. 1 ст. 102 Митного кодексу України митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем митного органу призначення.

Згідно з ч. 3 ст. 102 Митного кодексу України при ввезенні товарів на митну територію України з метою подальшого їх поміщення у відповідний митний режим митний режим транзиту завершується фактичним доставленням товарів до визначеного митним органом або узгодженого з ним місця доставки.

Згідно з ч. 4 ст. 102 Митного кодексу України митний режим транзиту також завершується поміщенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення в інший митний режим при дотриманні вимог, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 102 Митного кодексу України для завершення митного режиму транзиту особою, відповідальною за дотримання вимог митного режиму, до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу, митному органу призначення повинні бути представлені товари, поміщені у митний режим транзиту, та митна декларація або інший документ, визначений статтею 94 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст. 95, 192 МК України, до строку перебування транзитних товарів і транспортних засобів на митній території України не включається час дії аварії чи обставин непереборної сили.

У статті 192 МК України зазначені заходи, що вживаються у разі аварії чи дії обставин непереборної сили під час перевезення товарів. Зокрема, якщо під час перевезення товарів транспортний засіб внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили не зміг прибути до митного органу призначення, допускається вивантаження товарів в іншому місці.

При цьому перевізник зобов`язаний:

1) вжити всіх необхідних заходів для забезпечення збереження товарів та недопущення будь-якого їх використання;

2) терміново повідомити найближчий митний орган про обставини події, місцезнаходження товарів і транспортного засобу.

Порядок визначення особливостей виконання митних формальностей при поміщенні товарів у відповідні митні режими, передбачений Митним кодексом України, та під час перебування товарів у відповідному митному режимі - Порядком виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, (затверджений наказом Міністерства фінансів України 31.05.2012 № 657) - далі Порядок, який зареєстровано в Міністерстві юстиції 02.10.2012 за № 1669/21981 ). У розділі VIII зазначеного Порядку надано визначення аварії та обставин непереборної сили.

Так, аварія - небезпечна подія техногенного характеру, у зв`язку з якою товари, транспортні засоби, що перебувають під митним контролем, були пошкоджені (зіпсовані, знищені, втрачені тощо) або потребували певного часу для відновлення можливості їх переміщення з метою забезпечення виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події.

Пунктом 3 розділу VIII зазначеного вище Порядку передбачено, що залежно від характеру аварії чи обставин непереборної сили документи, що підтверджують їх наявність і тривалість дії, можуть видаватися державними органами, місцевими органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, іншими спеціально вповноваженими на це державними органами, а також уповноваженими на це підприємствами, установами та організаціями відповідно до їх компетенції.

Якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце на митній території України, особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, в зоні діяльності якого перебувають ці товари, транспортні засоби, із письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили (пункт 5 розділу VIII Порядку).

Згідно з пункту 6 розділу VIII Порядку у випадку, якщо факт аварії чи дії обставин непереборної сили має місце, особа, відповідальна за виконання вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів чи транспортних засобів, що перебувають під митним контролем (власник товару або уповноважена ним особа, перевізник чи особа, відповідальна за дотримання митного режиму), повинна звернутись до митного органу, яким здійснюється контроль за цими товарами, транспортними засобами, з письмовою заявою, яка повинна містити відомості, що надають можливість ідентифікувати товари, транспортні засоби як такі, що перебувають під митним контролем, а також інформацію про час, місце, обставини та наслідки аварії чи дії обставин непереборної сили.

Разом із заявою подаються документи, що підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили, видані компетентними органами (установами) та засвідчені в установленому порядку.

Заява розглядається митним органом, під контролем якого перебувають товари, транспортні засоби, що потрапили в аварію або під дію обставин непереборної сили, протягом п`яти робочих днів з дати її подання.

За результатами розгляду заяви щодо факту аварії чи дії обставин непереборної сили керівник митного органу, під контролем якого перебувають товари, транспортні засоби, що потрапили в аварію або під дію обставин непереборної сили, або особа, що виконує його обов`язки, виносить відповідне рішення згідно з Кодексом.

В оскаржуваній постанові вказано, що 09.07.2022 ОСОБА_1 звернувся до Чернігівської митниці із заявою про продовження терміну переміщення т/з «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (вх. № Чернігівської митниці П/4748/ДЗН/10-02-09). Як підтвердження факту ремонту автомобіля ОСОБА_1 надав Чернігівській та Закарпатській митницям копії: 1) акту про стан дорожнього транспортного засобу, який передається для надання послуг з технічного обслуговування та/або ремонту від 04.07.22 р.; 2) наряду-замовлення №СПД-043119 від 09.07.22 р.; 3) акту виконаних робіт №СПД-043119 від 09.07.22 р. та від 13.08.2022 р.

Однак відповідачем в оскаржуваній постанові констатовано, що жодних документів, які б свідчили про наявність обставин непереборної сили, аварії або протиправних дій третіх осіб ОСОБА_1 . Закарпатській митниці не надав.

В означеному контексті суд приймає до уваги те, що у своєму поясненні від 15.08.2022 ОСОБА_1 зазначив, що брокер з яким він уклав угоду на декларування не встиг подати декларацію до 01.07.2022, тобто до тієї дати, коли діяло «нульове розмитнення», після консультацій з брокером ОСОБА_1 виїхав до місця своєї реєстрації та проживання у АДРЕСА_1 ., де 04.07.2022 автомобіль вийшов з ладу, відтак означеним підтверджується, що ОСОБА_1 станом на 05.07.2022 (граничний термін доставки т/з до митниці призначення) знаходився в районі проведення воєнних (бойових) дій або, які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), а саме в м. Городня Чернігівської області, віднесеним згідно з Переліком, затвердженим Наказом Міністерства реінтеграції ТОТ від 25.04.2022 №75 до означених територій, що значно обмежувало можливість своєчасного інформування митного органу про поломку т/з.

При цьому суд враховує, що ОСОБА_1 09.07.2022 звернувся до Чернігівської митниці із заявою про продовження терміну переміщення т/з «RENAULT», моделі «LAGUNA», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 (вх. № Чернігівської митниці П/4748/ДЗН/10-02-09), надавши ряд документів на підтвердження перебування т/з в ремонті, тобто на думку суду, не зважаючи на те, що митний орган не прийняв рішення про задоволення/відмову в задоволенні такої заяви позивача, ОСОБА_1 проінформував митний орган про обставини, які утруднюють своєчасну доставку т/з до митного органу.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови вищевказані документи були також надані Закарпатській митниці 15.08.2022, однак митним органом не встановлено підстав для застосування відносно ОСОБА_1 положень ч. 1 ст. 460 МК України, яка виключає адміністративну відповідальність за вчинення порушень митних правил внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами.

Однак суд зауважує, що Листом Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1 ТТП України засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Враховуючи це. ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Враховуючи це, ТПП України підтвердила, що воєнний стан на території України з 24.02.2022 до його офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких/якого настало згідно умов договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/якого стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Суд враховує той факт, що відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який триває наразі, більш того Чернігівська область перебуває під постійними обстрілами, що свідчить про об`єктивні перешкоди, які не надавали можливості до 05.07.2022 (граничний термін доставки т/з до митниці призначення) доставити транспортний засіб до митного органу.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 486 МК України встановлено, що завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених частиною третьою статті 469, статтею 470, частиною третьою статті 478, статтею 481 цього Кодексу, внаслідок аварії, дії обставин непереборної сили або протиправних дій третіх осіб, що підтверджується відповідними документами, а також допущення у митній декларації помилок, які не призвели до неправомірного звільнення від сплати митних платежів або зменшення їх розміру, до незабезпечення дотримання заходів тарифного та/або нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, якщо такі помилки не допускаються систематично (стаття 268 цього Кодексу), не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Європейським судом з прав людини зазначено, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист (див. рішення у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», № 47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», № 35787/03, п. 29).

Притягнення позивача до відповідальності за порушення митних правил згідно з ч. 4 ст. 470 МК України та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу при наявності надзвичайних, невідворотних та об`єктивних обставин, що унеможливили у встановлений термін, внаслідок настання вказаних обставин непереборної сили, вчинити дії по своєчасному доставленню т/з до митного органу, свідчить про допущення відповідачем надмірного формалізму, а також про те, що орган державної влади віддав перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства (в контексті положень Митного кодексу України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану» та листа Торгово-промислової палати України), що призвело до накладення на позивача додаткових необґрунтованих зобов`язань зі сплати штрафу.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про скасування постанови у справі про порушення митних правил є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пункт 1 ч. 3 ст. 132 КАС України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Оскільки позов задоволено в повному обсязі з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сума сплаченого судового збору, а також сума витрат на правничу допомогу, які стороною позивача документально підтверджені договором про надання правової допомоги №02-02/23 від 07.02.2023, додатковою угодою №1 до Договору, де вказано перелік вчинених дій, кількість витрачених годин та вартість послугу, квитанцією про оплату таких послуг від 08.02.2023 та ордером про надання правничої допомоги.

Керуючись ст. ст. 77, 90, 162, 268-272, 286, 293, 295, 297 КАС України, суд

постановив:

Скасувати постанову Закарпатської митниці Державної митної служби України в справі про порушення митних правил №1059/30500/22 від 27.12.2022, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною 4 статті 470 Митного кодексу України, та накладеного стягнення у виді штрафу в сумі 17000 грн., а провадження по справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Закарпатської митниці Державної митної служби України (, місцезнаходження: м. Ужгород, вул. Собранецька, 220) на користь позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , мешканця АДРЕСА_1 ) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1073 грн. 60 коп. та витрати на правничу допомогу в сумі 7000 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов