Справа № 380/1455/23
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
30 травня 2023 року справа №380/1455/23
Львівський окружний адміністративний суд в складі:
головуючої судді Крутько О.В.,
за участю секретаря судового засідання Сов`як Д.О.,
представника позивача Завади Т.Р.,
представника відповідача Флис Р.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма Технопласт
до Львівської митниці
про визнання протиправними та скасування рішень
Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма Технопласт звернулось з позовом до Львівської митниці, у якому з врахуванням уточнень заявлено позовні вимоги: визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA 209180/2022/900153/2 від 31.10.2022; № UA 209000/2022/000178/2 від 25.11.2022; № UA 209000/2022/900224/2 від 19.12.2022; № UA 209000/2023/900066/2 від 07.02.2023; № UA 209000/2023/900123/2 від 13.03.2023.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів Львівська митниця необґрунтовано та безпідставно дійшла висновку, що декларантом або уповноваженою ним особою не було подано документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 Митного кодексу України. Позивач звертає увагу, що усі належно оформлені документи подавалися при декларуванні товарів, перелік поданих документів наведено у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості не визначено яких саме документів визначених положеннями ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України не надав декларант. Разом з тим, витребування документів передбачених положенням ч.3 ст. 53 Митного кодексу України можливе у випадку наявності розбіжностей, ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни. Відповідачем в ході здійснення митних процедур не надано доказів на спростування визначеної позивачем вартості товару, а саме по собі зазначення митним органом у спірних рішеннях про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення. Вказане свідчить про відсутність у відповідача фактичних підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості товарів, а саме коригування митної вартості є необґрунтованим.
Позивач просить задовольнити позовні вимоги.
Відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, подав відзив на позовну заяву та заяви про уточнення позовних вимог, у яких вказує, що під час митного оформлення товару згідно досліджуваних митних декларацій Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів зазначено причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), також чітко обґрунтовано необхідність перевірки спірних правовідносин та зазначено документи, надання яких може усунути сумнів у їх достовірності. У рішеннях про коригування митної вартості наведена вичерпна інформація щодо джерел інформації для визначення митної вартості та здійснених коригувань, що відповідає вимогам нормативних документів. Відповідач повідомляє, що митна вартість була визначена Львівською митницею за резервним методом відповідно до положень статті 64 Митного кодексу України.
Відповідач стверджує, що посадові особи Львівської митниці при здійсненні контролю митної вартості імпортованого позивачем товару діяли в межах повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства України, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Позивач у відповіді на відзив звертає увагу, що у трьох випадках коригування митної вартості позивачем було долучено висновок експерта, який чітко вбачає можливість застосування іншого методу визначення митної вартості товару, що не було взято до уваги відповідачем.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, які мають значення для справи, заслухавши представника позивача та представника відповідача, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю ТЕХНОПЛАСТ (далі - Покупець) та UNMAK ISTIMA SISTEMLERI MAKINA SAN. VE TIC. A.S. (далі Продавець) укладено Контракт №25/08/2020 від 25 серпня 2020 року (далі Контракт). Відповідно до п. 1.1 відповідного Контракту, предметом даного контракту є поставка товару за ціною та в тих кількостях, які детально вказано в рахунках-фактурах (Invoices) окремо для кожної поставки. Відповідно до п. 2.1 відповідного Контракту, з урахуванням Додатку №1 від 28.09.2020 року до Контракту та Додатку №2 від 20.10.2020 року до Контракту, Продавець продає Покупцеві товар за цінами, вказаними в фактурах до кожної поставки. Операції розрахунку за поставлений товар проводяться в доларах США. Оплата будь-якого мита та податків, що стосуються імпорту в Україні, лежить на Покупцеві. Вартість товару і умови поставки окреслюються у відповідності з торговою формулою EXW IZMIR у відповідності з Incoterms 2010 згідно домовленостей. В вартість товару входить: тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні Продавця, а також завантажувальні роботи. У п. 3.1 Контракту зазначено, що Покупець оплачує товар на умовах, вказаних у рахунках-фактурах (інвойсах) кожної окремої поставки.
У відповідь на запит декларант СП ТзОВ КОВ-КОР ЛТД надав відповідь та проінформував Львівську митницю, що документи для підтвердження митної вартості товарів надані в повному обсязі та у відповідності до законодавства України.
Рішення мотивовано наступним: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар; надані декларантом на запит митного органу документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 54 МКУ здійснено контроль наявності у поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Під час розгляду документів було виявлено наступне: відповідно до п. 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 у вартість товару входить тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні Продавця, а також завантажувальні роботи, але в товаросупровідних документах, зокрема комерційному інвойсі від 21.10.2022 № UN0465 відсутні дані щодо складових вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару. Відповідно до рахунка-фактури передбачена передоплата 30%, проте надані декларантом платіжні доручення неможливо ідентифікувати з даною поставкою, бо в них інші суми платежів. Відповідно до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) у гр. 22 та 23 CMR зазначається підпис і штамп відправника та перевізника. В CMR 120231 від 22.10.2022 у гр. 22 та 23 відсутні підписи відправника та перевізника. Гр. 3 місце розвантаження вказано Україна пункт d ч. 1 ст. 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів чітко визначає, що у вантажній накладній має міститися інформація про місце, дату прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки. Також у CMR вказано місце завантаження Стамбул, проте вантаж відправлено з Ізміру. Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст.64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UА 209140/22/111517 від 21.10.2022. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2022/001727.

Не погоджуючись із здійсненим коригування митної вартості декларантом здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 №UA209170/2022/086831 від 01.11.2022 року, згідно з якою сплачено грошову заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої митним органом митної вартості і додатково нараховано 73 182, 82 грн митних платежів (5,3% ввізне мито на загальну суму 14 073, 62 грн, 20 % ПДВ на загальну суму 59 109, 20 грн).

Позивач подав до митного оформлення ВМД ІМ 40 № 22UA32U5 від 24.11.2022. Відповідно до графи 31 МД (вантажні місця та опис товарів) було задекларовано Радіатори для центрального опалення з неелектричним нагрівом з чорних металів UNMAK з холоднокатаної листової сталі панельного типу, з боковою, нижньою подачею води тип TERMOPLUS-446 шт.. Задекларована Позивачем вартість товару становить 21 660, 03 USD. Відповідно до умов Контракту, Продавцем було надано інвойс №UN0526 від 16.11.2022 року. Загальна сума поставки за даним інвойсом 21 660, 03 USD. Також визначено умови оплати за поставку товарів за відповідним інвойсом, а саме: передоплата становить 30% загальної вартості поставки 6 498, 01 USD, оплата перед готовністю до відправки становить 70% загальної вартості поставки 15 162, 02 USD. Загальна вага нетто 13350 кг, загальна вага брутто 13550 кг. Також до митного оформлення декларантом надано міжнародну товаротранспортну накладну (CMR) серії А № 082718 від 16.11.2022 року.

24.11.2022 року відповідач направив позивачу запит про необхідність подання додаткових документів відповідно до ст. 53 Митного кодексу України на підтвердження рівня митної вартості товарів.

У відповідь на запит декларант СП ТзОВ КОВ-КОР ЛТД проінформував Львівську митницю, що документи для підтвердження митної вартості товарів надані в повному обсязі та у відповідності до законодавства України.

Не погоджуючись із заявленою митною вартістю Львівська митниця Державної митної служби України прийняла рішення UA 209000/2022/000178/2 від 25.11.2022 року про коригування митної вартості товарів згідно з яким проведено наступні коригування митної вартості: за кодом товару встановлено вартість 2,6100 USD за одиницю, загальна сума вартості товару 34 843, 50 USD.

Рішення мотивовано наступним: У CMR гр. 22 заповнена неналежним чином відсутній підпис перевізника. У рахунку-фактурі зазначено графік та відсоток платежів. Платіжні доручення надані до митного оформлення не відповідають цим умовам. У розділі 2 контракту зазначено, що операції по розрахунку за товар здійснюються у доларах США. До митного оформлення надано свіфтовки на суму 15307 Євро та 6305 дол. США. Таким чином, митницею встановлено розбіжності в поданих документах(CMR), ознаки підробки документів (контракт та додатки до нього). Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UА 100110/2022/42522 від 15.11.2022. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2022/002298.

Не погоджуючись із здійсненим коригування митної вартості декларантом здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 №22UA41U5 від 27.11.2022 року, згідно з якою сплачено грошову заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої митним органом митної вартості і додатково нараховано 101 946, 27 грн митних платежів (5,3% ввізне мито на загальну суму 19 605, 05 грн, 20 % ПДВ на загальну суму 82 341, 22 грн).

Позивач подав до митного оформлення ВМД ІМ 40 № 22UA54U9 від 19.12.2022. Відповідно до графи 31 МД (вантажні місця та опис товарів) було задекларовано Радіатори для центрального опалення з неелектричним нагрівом з чорних металів UNMAK з холоднокатаної листової сталі панельного типу, з боковою, нижньою подачею води тип TERMOPLUS-508 шт.. Задекларована Позивачем вартість товару становить 14 655, 25 USD. Відповідно до умов Контракту, Продавцем було надано інвойс №UN0558 від 05.12.2022 року. Загальна сума поставки за даним інвойсом 14 655, 25 USD. Також визначено умови оплати за поставку товарів за відповідним інвойсом, а саме: передоплата становить 30% загальної вартості поставки 4 396, 58 USD, оплата перед готовністю до відправки становить 70% загальної вартості поставки 10 258, 68 USD. Загальна вага нетто 8800 кг, загальна вага брутто 8900 кг. Також до митного оформлення декларантом надано міжнародну товаротранспортну накладну (CMR) серії А № 355270 від 08.12.2022 року.

29.12.2022 відповідач направив позивачу запит про необхідність подання додаткових документів відповідно до ст. 53 Митного кодексу України на підтвердження рівня митної вартості товарів.

У відповідь на запит декларант СП ТзОВ КОВ-КОР ЛТД проінформував Львівську митницю, що документи для підтвердження митної вартості товарів надані в повному обсязі та у відповідності до законодавства України.

Не погоджуючись із заявленою митною вартістю Львівська митниця Державної митної служби України прийняла рішення UA 209000/2022/900224/2 від 19.12.2022 про коригування митної вартості товарів згідно з яким проведено наступні коригування митної вартості: за кодом товару встановлено вартість 2,6000 USD за одиницю, загальна сума вартості товару 22 880, 00 USD.

Рішення мотивовано наступним: відповідно до п. 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 в вартість товару входить тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні Продавця, а також завантажувальні роботи, але в товаросупровідних документах, зокрема комерційному інвойсі від 05.12.2022 № UN0558 відсутні дані щодо складових вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару. Відповідно до рахунка-фактури передбачена передоплата 30%, проте надані декларантом платіжні доручення неможливо ідентифікувати з даною поставкою, бо в них інші суми платежів. Відповідно до Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів (Женева, 19 травня 1956) у гр. 22 та 23 CMR зазначається підпис і штамп відправника та перевізника. В CMR 120231 від 22.10.2022 у гр. 22 та 23 відсутні підписи відправника та перевізника. Гр. 3 місце розвантаження вказано Україна пункт d ч. 1 ст. 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів чітко визначає, що у вантажній накладній має міститися інформація про місце, дату прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки. Також у CMR вказано місце завантаження Стамбул, проте вантаж відправлено з Ізміру. На вимогу декларантом надіслано видаткові накладні, платіжні доручення та повідомлення про відмову в наданні додаткових документів. Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонуються з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994. Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UА 209140/22/111517 від 21.10.2022. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2022/002697.

Не погоджуючись із здійсненим коригування митної вартості декларантом здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 №22UA91U7 від 20.12.2022 року, згідно з якою сплачено грошову заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої митним органом митної вартості і додатково нараховано 53 499, 57 грн митних платежів (5,3% ввізне мито на загальну суму 10 288, 38 грн, 20 % ПДВ на загальну суму 43 211, 19 грн).

Позивач подав до митного оформлення ВМД ІМ 40 № 23UA447U3 від 06.02.2023. Відповідно до графи 31 МД (вантажні місця та опис товарів), було задекларовано Радіатори для центрального опалення з неелектричним нагрівом з чорних металів UNMAK з холоднокатаної листової сталі панельного типу, з боковою, нижньою подачею води тип TERMOPLUS-320 шт. Задекларована Позивачем вартість товару становить 13 880, 15 USD. Відповідно до умов Контракту, Продавцем було надано інвойс №UN0035 від 30.01.2023 року. Загальна сума поставки за даним інвойсом 13 880, 15 USD. Також визначено умови оплати за поставку товарів за відповідним інвойсом, а саме: передоплата становить 30% загальної вартості поставки 4 164, 05 USD, оплата перед готовністю до відправки становить 70% загальної вартості поставки 9 716, 11 USD. Загальна вага нетто 9 590, 00 кг, загальна вага брутто 9 690, 00 кг. Також до митного оформлення декларантом надано міжнародну товаротранспортну накладну (CMR) серії А № 65241 від 01.02.2023 року.

За наслідками розгляду поданих до митного оформлення документів відповідач направив позивачу запит про необхідність подання додаткових документів відповідно до ст. 53 Митного кодексу України.

У відповідь на запит декларант СП ТзОВ КОВ-КОР ЛТД проінформував Львівську митницю, що документи для підтвердження митної вартості товарів надані в повному обсязі та у відповідності до законодавства України.

Не погоджуючись із заявленою митною вартістю Львівська митниця Державної митної служби України прийняла рішення UA 209000/2023/900066/2 від 07.02.2023 про коригування митної вартості товарів, згідно з яким проведено наступні коригування митної вартості: за кодом товару встановлено вартість 2,6000 USD за одиницю, загальна сума вартості товару 24 934,00 USD.

Рішення мотивовано наступним: відповідно до п. 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 в вартість товару входить тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні Продавця, а також завантажувальні роботи, але в товаросупровідних документах, зокрема комерційному інвойсі від 30.01.2023 № UN0035 відсутні дані щодо складових вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару. Відповідно до рахунка-фактури передбачена передоплата 30%, а саме 4754 USD, проте надані декларантом платіжні доручення неможливо ідентифікувати з даною поставкою, бо в них інші суми платежів. Відповідно до частини 2-3 статті 53 Митного кодексу України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, для підтвердження митної вартості. На вимогу декларантом надіслано видаткові накладні, платіжні доручення та повідомлення про відмову в наданні додаткових документів. Відмовою в наданні додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонуються з положеннями ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р. Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UА 209140/22/111517 від 21.10.2022. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2023/000510.

Не погоджуючись із здійсненим коригування митної вартості декларантом здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 №23UA92U2 від 07.02.2023 року, згідно з якою сплачено грошову заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої митним органом митної вартості і додатково нараховано 87158,19 грн митних платежів (5,3% ввізне мито на загальну суму 16 761,19 грн, 20 % ПДВ на загальну суму 70 397, 00 грн).

Позивач подав до митного оформлення ВМД ІМ 40 № 23UA602U3 від 13.03.2023. Відповідно до графи 31 МД (вантажні місця та опис товарів) було задекларовано Радіатори для центрального опалення з неелектричним нагрівом з чорних металів UNMAK з холоднокатаної листової сталі панельного типу, з боковою, нижньою подачею води тип TERMOPLUS-810 шт. Задекларована Позивачем вартість товару становить 30 712, 66 USD. Відповідно до умов Контракту, Продавцем було надано інвойс №UN0080 від 28.02.2023 року. Загальна сума поставки за даним інвойсом 30 712, 66 USD. Також визначено умови оплати за поставку товарів за відповідним інвойсом, а саме: передоплата. Загальна вага нетто 20 160, 00 кг, загальна вага брутто 20 360, 00 кг. Також до митного оформлення декларантом надано міжнародну товаротранспортну накладну (CMR) б/н від 13.03.2023 року.

За наслідками розгляду поданих до митного оформлення документів відповідач направив позивачу запит про необхідність подання додаткових документів відповідно до ст. 53 Митного кодексу України.

У відповідь на запит декларант СП ТзОВ КОВ-КОР ЛТД проінформував Львівську митницю, що документи для підтвердження митної вартості товарів надані в повному обсязі та у відповідності до законодавства України.

Не погоджуючись із заявленою митною вартістю Львівська митниця Державної митної служби України прийняла рішення UA 209000/2023/900123/2 від 13.03.2023 року про коригування митної вартості товарів згідно з яким проведено наступні коригування митної вартості: за кодом товару встановлено вартість 2,6300 USD за одиницю, загальна сума вартості товару 53 020,80 USD.

Рішення мотивовано наступним: відповідно до п. 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 в вартість товару входить тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні Продавця, а також завантажувальні роботи, але в товаросупровідних документах, зокрема комерційному інвойсі від 30.01.2023 № UN0035 відсутні дані щодо складових вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару. Відповідно до рахунка-фактури передбачена передоплата 30%, а саме 4754 USD, проте надані декларантом платіжні доручення неможливо ідентифікувати з даною поставкою, бо в них інші суми платежів. Відповідно до частини 2-3 статті 53 Митного кодексу України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, для підтвердження митної вартості. На вимогу декларантом надіслано видаткові накладні, платіжні доручення та повідомлення про відмову в наданні додаткових документів. У рішенні вказано, що Львівською митницею були встановлені невідповідності у поданих документах та відсутність належних відомостей, які обґрунтовують заявлені числові значення митної вартості, визначеної за основним методом. Проведено консультації з декларантом згідно з ст. 57 МКУ. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МКУ) та методу 26 (ст.60 МКУ) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МКУ) та методу 2г (ст.63 МКУ) з причини відсутності в митного органу вартісної основи для розрахунку митної вартості. Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МКУ). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала МД № UА 408020/2022/66302 від 21.10.2022. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.

Також прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA209170/2023/000917.

Не погоджуючись із здійсненим коригування митної вартості декларантом здійснено випуск у вільний обіг товарів на підставі положення ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України за ВМД ІМ 40 №23UA43U2 від 14.03.2023 року, згідно з якою сплачено грошову заставу грошових коштів у відповідності до розрахованої митним органом митної вартості і додатково нараховано 191 042, 13 грн митних платежів (5,3% ввізне мито на загальну суму 36 738, 87 грн, 20 % ПДВ на загальну суму 154 303, 26 грн).

Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі МК України) та іншими законами України.

Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.

Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товару здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товару у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості.

У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з частиною четвертою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (частина п`ята статті 53 МК України).

Із наведених положень випливає, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.

Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).

Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Як визначено частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).

У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 05.05.2022 у справі № 2040/6019/18 Верховний Суд висловив наступну правову позицію: …Митний орган має право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Єдиними підставами, які надають контролюючому органу право відійти від встановлених обмежень, які пов`язані із перевіркою основного переліку документів що підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи, є лише наявність передбачених законодавцем обставин, а саме, у випадку якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

Водночас, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598)…

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, необхідно навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу… Сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.

Суд встановив, що для здійснення митного оформлення товару декларантом позивача були подані до Львівської митниці ВМД ІМ 40 № UA209170/2022/085196 від 28.10.2022, ВМД ІМ 40 № 22UA32U5 від 24.11.2022, ВМД ІМ 40 № 22UA54U9 від 19.12.2022, ВМД ІМ 40 № 23UA447U3 від 06.02.2023, ВМД ІМ 40 № 23UA602U3 від 13.03.2023. Для підтвердження заявленої митної вартості позивачем до кожної митної декларації надано документи згідно переліку, який наведено у картках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209170/2022/001727, № UA209170/2022/002298, № UA209170/2022/002697, №UA209170/2023/000510, № UA209170/2023/000917, зокрема: зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, №25/08/2020 від 25.08.2020 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 28.09.2020 та № 2 від 20.10.2020, пакувальні листи, рахунки-фактури, автотранспортні накладні, сертифікати про походження товару, банківські платіжні документи, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг, документи, які підтверджують вартість перевезення товару, договір перевезення та інші.

Митну вартість товару згідно з поданою митною декларацією визначено за першим методом - за ціною договору.

Подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом.

В оскаржуваних рішеннях відповідач покликається на те, що відповідно до п. 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 у вартість товару входить тара, в якій поставляється товар, вартість сертифікату, митні і брокерські послуги в країні продавця, а також завантажувальні роботи, але в товаросупровідних документах, зокрема комерційних інвойсах відсутні дані щодо складових вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості товару.

Суд приймає до уваги доводи позивача про те, що оскільки згідно пункту 2.1 додатку до зовнішньоекономічного контракту № 1 від 28.09.2020 року вартість тари входить до ціни товару, то окремо виділяти в комерційних інвойсах таку складову немає необхідності.

Згідно долучених до матеріалів справи і наданих митному органу копій комерційних інвойсів, автотранспортних накладних, митних декларацій країни відправлення, такі документи містять інформацію щодо кількості, ваги, найменування та вартості задекларованого товару.

Щодо вказівки відповідача на те, що рахунки-фактури передбачають передоплату 30%, проте надані декларантом платіжні доручення неможливо ідентифікувати з даною поставкою, бо в них інші суми платежів, то вказане зауваження жодним чином не стосується неможливості визнання задекларованої митної вартості та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості, оскільки саме по собі не містить відомостей, які б свідчили про розбіжності в поданих документах, ознаки їх підробки, відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни.

Суд враховує, що що до усіх поставок товару позивачем додано платіжні доручення на оплату поставленого товару, де суми сплачених платежів збігаються із тими, що виставлені в інвойсі.

Щодо недоліків в заповненні CMR як підстави для коригування митної вартості, то товарно-транспортна накладна (CMR) у розумінні приписів ч. 2 cт. 53 МК України не є документом, інформація з якого впливає на визначення митної вартості товарів. До матеріалів справи долучено лист продавця товару про помилкове зазначення у CMR місця завантаження - м. Стамбул, натомість фактично завантаження проводилось у м. Ізмір.

Отже, позивачем подано для митного оформлення товару повний пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, а відповідачем не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за першим методом. Наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.

Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Митний орган не надав доказів на підтвердження тієї обставини, що позивачем у декларації митної вартості було зазначено не всі складові числового значення митної вартості, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.

Згідно практики Верховного Суду у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу, рішення про коригування заявленої митної вартості, окрім обов`язкових відомостей визначених частиною другою статті 55 Митного кодексу України, має також містити докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Натомість, оскаржувані рішення відповідача не містять проаналізованої інформації (у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої ним, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Перевіряючи оскаржувані рішення на відповідність їх критеріям, наведених у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд приходить до висновку про те, що при їх прийнятті суб`єкт владних повноважень діяв не на підставі закону, який регулює спірні відносини; необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішень.

За наведених доводів, позовні вимоги слід задовольнити та оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів слід визнати протиправними та скасувати.

Відповідно до вимог ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Сплачений позивачем судовий збір за подання позову та під час подання заяв про збільшення (уточнення) позовних вимог слід стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 209180/2022/900153/2 від 31.10.2022.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2022/000178/2 від 25.11.2022.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2022/900224/2 від 19.12.2022.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900066/2 від 07.02.2023.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 209000/2023/900123/2 від 13.03.2023.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці (адреса: вул.Костюшка,1, м. Львів, 79000, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма Технопласт (адреса: 79040, м. Львів, вул. Городоцька, 282 В, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 7602,38 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VІ Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 07.06.2023.

Суддя Крутько О.В.