Справа № 560/9069/23
Суддя: Петричкович А.І.
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/9069/23
УХВАЛА

іменем України

06 червня 2023 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Петричкович А.І., розглянувши позовну заяву Керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах Держави в особі Служби у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області до Відділ освіти, молоді та спорту Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання протиправною бездіяльністю та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою від 29.05.2023, суд залишив без руху та надав строк для усунення недоліків позову Керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Служби у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області від 17.05.2023 в якому просить: 1) визнати протиправною бездіяльність відділу освіти, молоді та спорту Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 випускникам Віньковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_5 випускнику Слобідко-Охрімовецької гімназії Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_6 випускниці Дашковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_7 випускнику Зорянської гімназії Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_8 , випускниці Охрімовецького ліцей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, одноразової грошової допомоги, передбаченої ст. 8 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», у розмірі шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку з розміру, встановленого Законами України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", "Про Державний бюджет України на 2021 рік" та "Про Державний бюджет України на 2022 рік"; 2) зобов`язати відділ освіти, молоді та спорту Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області нарахувати і виплатити ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , випускнику Слобідко-Охрімовецької гімназії Віньковецької селищної ради Хмельницької області, одноразову грошову допомогу, передбачену ст. 8 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», у розмірі шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку з розміру, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» - у сумі не менше 13 308 грн; ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , випускнику Віньковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , випускниці Віньковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_4 , випускниці Дашковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 , випускнику Зорянської гімназії Віньковецької селищної ради Хмельницької області, у розмірі шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку з розміру, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», тобто у сумі не менше 14 370 гривень, кожному; ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_7 , випускникам Віньковецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області, ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_8 , випускниці Охрімовецького ліцею Віньковецької селищної ради Хмельницької області у розмірі шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку з розміру, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік», тобто у сумі не менше 15 708 гривень, кожному.

Керівник Летичівської окружної прокуратури листом за №53/1-2100 вих-23 від 31.05.2023 повідомив суд про відмову в усуненні недоліків позову визначених ухвалою від 29.05.2023 та не спростував вказане судом в цій ухвалі.

Так, відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року №1401-VIII, який набрав чинності 30 вересня 2016 року, Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частиною 3 статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Відповідно до вимог частини 4 статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 уточнила висновки, зроблені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15 жовтня 2019 року у справі №903/129/18; Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №927/246/18, від 16 квітня 2019 у справах №910/3486/18 та №925/650/18, від 17 та 18 квітня 2019 року у справах №923/560/18 та №913/299/18 відповідно, від 13 травня 2019 року у справі №915/242/18; Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі №0440/6738/18. За висновками Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Конституційний Суд України у Рішенні від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 у справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), з`ясовуючи поняття "інтереси держави", зазначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту.

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону "Про прокуратуру".

Як зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18, прокурор має право звернутися відповідно до порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", із позовом в інтересах держави, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави.

Під предметом спору розуміється об`єкт спірних правовідносин, тобто благо, щодо якого виникає спір між позивачем та відповідачем. Предметом позову є частина позову, яка містить безпосередню матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд ухвалює рішення по суті.

Частиною 1 статті 5 КАС України установлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Відповідно до частини 3 статті 5 КАС України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Згідно з частиною 1 статті 56 КАС України права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Відповідно до ст. 11 Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" (далі - Закон N 2342-IV) органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад.

Функції служби у справах дітей щодо опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, визначає стаття 12 Закону №2342-IV. Так на служби у справах дітей покладаються безпосереднє ведення справ та координація діяльності стосовно дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Служба у справах дітей, зокрема, бере участь у здійсненні заходів щодо соціального захисту і захисту прав та інтересів дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, і несе відповідальність за їх дотримання, а також координує здійснення таких заходів.

Прокурор позивачем визначає Службу у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, хоч фактично має намір зобов`язальними вимогами захистити майнові права неповнолітних, зокрема, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , яких вказує третіми особами, які не заявляють самостійних вимог. Крім цього, ці вимоги є фактично формальними, так як належним захистом порушеного майнового права є стягнення коштів на користь неповнолітніх у визначених сумах, а не зобов`зання їх нарахувати та виплатити.

Відтак, прокурор: 1) звертається до суду на підставі листа Служби у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області за №51/2023 від 07.04.2023, яким його повідомлено про не заперечення наміру прокурора на представництво інтересів Держави в особі цієї служби в суді, що не свідчить про неналежний захист інтересів Держави чи відмову у його здісненні суб`єктом владних повноважень або відсутність органу (ст. 23 Закону України "Про прокуратуру"); 2) представляє інтереси Служби у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області, яка не може бути позивачем, якими є неповнолітні (6 осіб) майнові права, яких порушено. При цьому, суд не ставить під сумнів необхідність і можливість захисту прокурором прав неповнолітніх, але цей захист повинен бути лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім цього, потрібно враховувати, що прокурор фактично звернувся до суду з 6-ма вимогами немайнового характеру (зобов`язання вчинити дії щодо 6-ти осіб), тому йому необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 13420,00 гривень (16104 - 2684), що не зроблено.

Наведене дає підстави для висновку про те, що прокурор звернувся до суду не в інтересах Держави, і без дотримання вимог КАС України в тому числі не сплату судового збору у повному обсязі, тому наступає наслідок визначений п. 1,7 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Згідно з пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до пункту 7 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з п. 2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Керуючись пунктами 1, 7 частини 4 статті 169, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Летичівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Служби у справах дітей Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області за №53/1-1885вх23 від 17.03.2023 до Відділу освіти, молоді та спорту Віньковецької селищної ради Хмельницького району Хмельницької області про визнання протиправною бездіяльнітю та зобов`язання вчинити дії - повернути прокурору.

Копію ухвали та позовну заяву з доданими матеріалами направити прокурору і роз`яснити, що згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Роз`яснити прокурору, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Повне судове рішення складене 06 червня 2023 року

Головуючий суддяА.І. Петричкович