Справа № 240/15729/23
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 червня 2023 року м. Житомир справа № 240/15729/23

категорія 106020000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Чернова Г.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

1) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не нарахуванні та не здійсненні йому виплати додаткової винагороди, як військовослужбовцю, встановленої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за травень 2022 року - грудень 2022 року включно, в сумі 100000,00 гривень за кожен місяць пропорційно часу участі в бойових діях та заходах;

2) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 нарахувати та виплатити додаткову винагороду, як військовослужбовцю, встановленої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за травень 2022 року - грудень 2022 року включно, в сумі 100000,00 гривень за кожен місяць пропорційно часу участі в бойових діях та заходах, з урахуванням раніше проведених виплат;

1) визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_2 , яка полягає у не нарахуванні та не здійсненні йому виплати додаткової винагороди, як військовослужбовцю, встановленої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" завересень 2022 року - квітень 2023 року включно, в сумі 100000,00 гривень за кожен місяць пропорційно часу участі в бойових діях та заходах;

2) зобов`язати військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити додаткову винагороду, як військовослужбовцю, встановленої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану" за вересень 2022 року - квітень 2023 року включно, в сумі 100000,00 гривень за кожен місяць пропорційно часу участі в бойових діях та заходах, з урахуванням раніше проведених виплат;

3) зобов`язати військову частину НОМЕР_1 надати до суду:

- інформацію про розмір грошового забезпечення, виплаченого ОСОБА_1 , починаючи з травня 2022 року по грудень 2022 року включно. При цьому, чітко визначивши відповідні складові грошового забезпечення із зазначення сум (доплати, премії та інше), із обов`язковим виділенням сум виплачених на виконання пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану";

- інформацію про підстави не нарахування та невиплати ОСОБА_1 додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану", з травня 2022 року по грудень 2022 року включно;

- у разі якщо невиплата додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану", стала наслідком застосування до позивача дисциплінарних стягнень надати: належним чином засвідчену копію наказу про його застосування; матеріалів службового розслідування та інших документів, які стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- належним чином засвідченні копії наказів про призначення на посаду та зарахування до списків особового складу військової частини ОСОБА_1 та бойові розпорядження, які обумовлювали виконання ним своїх обов`язків з травня 2022 року по грудень 2022 року включно.

3) зобов`язати військову частину НОМЕР_2 надати до суду:

- інформацію про розмір грошового забезпечення, виплаченого ОСОБА_1 , починаючи з вересень 2022 року по квітень 2023 року включно. При цьому, чітко визначивши відповідні складові грошового забезпечення із зазначення сум (доплати, премії та інше), із обов`язковим виділенням сум виплачених на виконання пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану";

- інформацію про підстави не нарахування та невиплати ОСОБА_1 додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану", з вересень 2022 року по квітень 2023 року включно;

- у разі якщо невиплата додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану", стала наслідком застосування до позивача дисциплінарних стягнень надати: належним чином засвідчену копію наказу про його застосування; матеріалів службового розслідування та інших документів, які стали підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- належним чином засвідченні копії наказів про призначення на посаду та зарахування до списків особового складу військової частини ОСОБА_1 та бойові розпорядження, які обумовлювали виконання ним своїх обов`язків з вересень 2022 року по квітень 2023 року включно.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною 2 статті 9 КАС України передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Позовні вимоги повинні формулюватися позивачем максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення вищезазначених вимог, позивачем не долучено до позовної заяви доказів, які підтверджують порушення військовою частиною НОМЕР_1 , та військовою частиною НОМЕР_2 його прав, а саме підтверджують невиплату йому в спірні періоди додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168.

Однак, в прохальній частині позовної заяви, позивач заявив вимоги про витребування таких доказів від відповідача.

З даного приводу суд зазначає, що положеннями ч. 5 ст. 161 КАС України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Таким чином, прохальна частина позовної заяви не може містити вимоги про витребування доказів, адже відповідно до частини 1 статті 160 КАС України в позовній заяві позивач викладає лише свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Водночас в порушення вимог частини 5 статті 161 КАС позивач в поданій до суду позовній заяві просить витребувати у відповідача докази.

З приводу витребування доказів суд роз`яснює позивачу, що відповідно до статті 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Більш того, частиною 4 статті 161 КАС України на позивача покладено обов`язок додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Натомість, у разі неможливості самостійно надати необхідні докази, позивач може звернутися до суду за вирішенням питання про витребування доказів.

Відтак, у разі необхідності вирішення питання витребування доказів, позивачу необхідно оформити та подати до суду окреме належним чином обгрунтоване клопотання відповідно до вимог ст. 80, 166-167 КАС України, а не зазначати вимогу про витребування доказів в прохальній частині позовної заяви.

Крім того, згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Визначаючись з приводу того, чи врегульовано іншими законами інші строки для звернення до адміністративного суду у правовідносинах, пов`язаних із затримкою виплати працівникові усіх сум при звільненні, суд враховує положення статті 233 Кодексу законів про працю України.

Стаття 233 Кодексу законів про працю України врегульовує питання строків звернення до суду за вирішенням трудових спорів.

Так, відповідно до частин першої та другої даної норми (в редакції станом на дату подання позовної заяви до суду - 22.03.2023) працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116 КЗпП України).

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Таким чином, відповідно до чинного нормативно-правового регулювання на момент звернення до суду з даним позовом, у спорах, пов`язаних з виплатою всіх сум, що належать працівникові при звільненні та інші виплати, пов`язані з проходженням публічної служби, встановлюється тримісячний строк.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у частині 2 статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Як зазначалось раніше, позивач просить стягнути з відповідачів на користь позивача додаткову винагороду, передбачену постановою Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 "Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям піл час дії воєнного стану" з травня 2022 року, в розмірі 100 000,00 грн. В свою чергу, відповідно до штемпеля АТ Укрпошта вказана позовна заява надіслана до суду 22.05.2023, що вказує на пропуск тримісячного строку, передбаченого ст.116 КЗпП України.

Суд наголошує, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та встановити йому строк для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- доказів порушення відповідачами його права на отримання в спірні періоди додаткової винагороди, передбаченої пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №168, або ж оформленого відповідно до вимог ст.80, 166-167 КАС України клопотання про витребування таких доказів із зазначенням в ньому причини неможливості самостійного отримання позивачем таких доказів;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням підстав та документально обґрунтованих доводів (нових) для поновлення строку звернення з вказаним позовом до суду.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Г.В. Чернова