Справа № 300/4127/22
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2023-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2023 рокуЛьвівСправа № 300/4127/22 пров. № А/857/5133/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Гінди О.М., Ніколіна В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року у справі за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської обласної ради» до Північного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі,

суддя (судді) в суді першої інстанції Шумей М.В.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Івано-Франківськ,

дата складання повного тексту рішення не зазначено,

В С Т А Н О В И В:

13 жовтня 2022 року Комунальне некомерційне підприємство «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської обласної ради» (далі КНП «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської міської ради) звернулось в суд з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просило визнати протиправним і скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2022-02-07-006414-b від 28 вересня 2022 року (ID моніторингу UA-M-2022-09-09-000085).

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що Північним офісом Держаудитслужби здійснено моніторинг закупівлі на предмет дотримання Закону № 922-VIII, при проведенні процедури відкритих торгів на закупівлю реагентів для біохімічних аналізаторів, очікуваною вартістю 1499991,32 грн, за результатами якого складено висновок від 28 вересня 2022 року про результати моніторингу закупівлі. Вказує, що цим висновком встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) Замовником пропозицій(ї) учасника(ів), а саме пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідає вимогам підпункту 3.1.3 пункту 1 розділу III Технічної документації, оскільки містить сторінки, які не завірено підписом уповноваженої посадової особи (із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи). Також вказаним висновком зобов`язано Замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Зазначає, що не погоджується з цим висновком, оскільки зазначене у ньому порушення не доведене відповідачем. Вважає, що переможцем закупівлі допущено формальну (несуттєву) помилку, яка включена до Переліку формальних помилок, затвердженого Наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 року № 710, та допущення якої було передбачено в тендерній документації.

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12 січня 2023 року залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ФОП ОСОБА_1 .

Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано висновок Північного офісу Державної аудиторської служби про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-02-07- 006414-b від 28.09.2022 (ID моніторингу UА-М-2022-09-09-000085).

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що у пункті 5.5.1 тендерної документації зазначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме на виконання вимог, викладених у пункті 1 розділу ІІІ тендерної документації технічні помилки, описки в тексті документа та/або орфографічні помилки в словах. Передбачивши у тендерній документації перелік формальних помилок, що не впливають на зміст пропозиції, Замовник при розгляді пропозиції ФОП ОСОБА_1 в обов`язковому порядку враховував наведений ним же перелік. Тобто в скан-копіях зроблених з оригіналів документів тендерної пропозиції допущено формальну помилку з переліку, наведеного у тендерній документації Замовника, відповідно до якої учасником подано пропозицію. Отже, Замовник не мав права відхиляти пропозицію ФОП ОСОБА_1 за допущення такої формальної помилки. Більше того, що на пропозицію в цілому накладено кваліфікований електронний підпис. З огляду на викладене, суд першої інстанції прийшов до висновку, що замовник не мав законних підстав відхилити тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , тому за таких обставин, висновок відповідача є протиправним і підлягає скасуванню.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Північний офіс Держаудитслужби подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що тендерна пропозиція переможця процедури закупівлі не відповідає вимогам підпункту 3.1.3 пункту 1 Розділу ІІ Тендерної документації, оскільки містить сторінки, які не завірено підписом уповноваженої посадової особи (із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи). Вказує, що вищевказане не є формальною помилкою, оскільки відповідно до Переліку формальних помилок, затвердженим наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 року № 710 формальною помилкою є незавірення окремої сторінки копії документа підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання). Вважає, що при зобов`язанні усунення порушення чітко дотримувався норм та вимог, встановлених законом, тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування спірного висновку.

Представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про те, що Замовник не мав права відхиляти тендерну пропозиції ФОП ОСОБА_1 за допущення помилки, яку визначено у тендерній документації як формальну. Вказує, що йому стало відомо про те, що третя особа в цій справі не подала пояснень у суді першої інстанції, оскільки не отримувала від суду матеріали по справі згідно з ухвалою. Зазначає, що проінформував третю особу ОСОБА_1 щодо судового розгляду даної справи та отримав від неї пояснення, які просить долучити до матеріалів справи в якості доказу.

У поясненнях третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача ФОП ОСОБА_1 зазначено, що нею під час подання тендерної пропозиції допущено формальну (несуттєву) помилку, яка включена до Переліку формальних помилок, затвердженого Наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 року № 710, та допущення якої було передбачено в тендерній документації позивача. Звертажє увагу на те, що у зв`язку з тим, що вся тендерна пропозиція була подана у вигляді скан-копій з оригіналів, на пропозицію в цілому накладено кваліфікований електронний підпис.

Суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) (п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу з наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, пояснень третьої особи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, 07 липня 2022 року в системі Рrozorro було оголошено процедуру закупівлі № UА-2022-02-07-006414-b ДК 021:2015 - Єдиний закупівельний словник - 33690000-3 «Лікарські засоби різні» Реагенти для біохімічних аналізаторів, Замовник: Комунальне некомерційне підприємство «Обласна клінічна лікарня Івано-Франківської обласної ради».

Згідно з наказом Північного офісу Державної аудиторської служби України від 09 вересня 2022 року № 224 «Про початок моніторингу процедур закупівель», вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівлі № ID моніторингу UА-М-2022-09-09-000085, яка була оголошена 07 липня 2022 року позивачем, з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі.

28 вересня 2022 року відповідачем в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-02-07-006414-b (ID моніторингу UА-М-2022-09-09-000085), яким встановлено порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) Замовником пропозицій(ї) учасника(ів), а саме пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідає вимогам підпункту 3.1.3 пункту 1 розділу III Технічної документації, оскільки містить сторінки, які не завірено підписом уповноваженої посадової особи (із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи) (а.с.89-93).

Відповідачем на підставі статей 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» № 2939-ХІІ від 26 січня 1993 року та статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-УІІІ від 25 грудня 2015 року зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, в тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

30 вересня 2022 року позивачем до відповідача було подано звернення за роз`ясненням висновку, але жодної відповіді чи роз`яснення позивачем не отримано, в результаті чого 04 жовтня 2022 року позивачем було подано заперечення до висновку. Відповіді чи роз`яснення на заперечення позивачу не надано.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про обгрунтованість позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обгрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі Положення № 43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03 лютого 2016 року, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (п.п. 3 п. 4 Положення № 43).

Відповідно до п. 7 Положення № 43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі Закон № 2939-ХІІ).

Відповідно до ст. 1 Закону № 2939-ХІІ, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.

Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно зі ст. 5 Закону № 2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922-VIII).

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Пунктом 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Приписами частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, частиною четвертою статті 8 № 922-VIII обумовлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 22 Закону № 922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

У тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Щодо виявлених під час здійснення моніторингу процедури закупівлі порушень законодавства у сфері публічних закупівель, колегія суддів зазначає наступне.

В оскаржуваному висновку відповідач вказав на порушення законодавства в частині розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником пропозицій учасника(ів), а саме пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідає вимогам підпункту 3.1.3 пункту 1 розділу III Технічної документації, оскільки містить сторінки, які не завірено підписом уповноваженої посадової особи (із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи). Інших порушень законодавства у сфері публічних закупівель не встановлено.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 710 від 15 квітня 2020 року «Про затвердження Переліку формальних помилок», формальними помилками є:

1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині:

уживання великої літери;

уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні;

використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови;

зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах;

застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок;

написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс;

нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).

2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.

3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.

4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).

5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.

6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.

7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.

8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.

9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).

10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).

11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.

12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.

Із матеріалів справи слідує, що у пункті 5.5.1 тендерної документації зазначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме на виконання вимог, викладених у пункті 1 розділу ІІІ тендерної документації технічні помилки, описки в тексті документа та/або орфографічні помилки в словах.

Водночас, Перелік формальних помилок, затверджений Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 710 від 15 квітня 2020 року, згідно з частиною 1 статті 9 Закону № 922-VIII є нормативно-правовим актом розробленим і затвердженим Уповноваженим органом як необхідний для виконання цього Закону та регулювання державної політики у сфері закупівель, тож має обов`язково враховуватися тендерним комітетом замовника при прийнятті рішення про віднесення допущенної учасником помилки до формальної (несуттєвої).

Разом з тим, Закон № 922-VIII не передбачає обов`язку замовника копіювати в тендерну документацію певний перелік формальних помилок, який вже затверджений Наказом № 710.

Відповідно до п. 19 ч. 2 статті 22 Закону України № 922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Наказом Мінекономіки від 15 квітня 2020 року № 710 затверджено Перелік формальних помилок, який не є примірним, а вичерпним, тому їх допущення учасниками закупівель не повинно призводити до відхилення їх тендерних пропозицій. Під час складання тендерної документації були враховані положення даного наказу і використано саме цей перелік формальних помилок.

Колегія суддів зазначає, що, передбачивши у тендерній документації перелік формальних помилок, що не впливають на зміст пропозиції, Замовник при розгляді пропозиції ФОП ОСОБА_1 в обов`язковому порядку враховував наведений ним же перелік. Тобто в скан-копіях зроблених з оригіналів документів тендерної пропозиції допущено формальну помилку із переліку, наведеного у тендерній документації Замовника, відповідно до якої учасником подано пропозицію.

Отже, Замовник не мав права відхиляти пропозицію ФОП ОСОБА_1 за допущення такої формальної помилки. Більше того, колегія суддів звертає увагу на те, що на пропозицію в цілому накладено КЕП (кваліфікований електронний підпис).

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що у підпункту 3.1.3 пункту 1 розділу III Технічної документації також передбачено, що Замовник не вимагає від учасників засвідчувати докуемнти, що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що замовник не мав законних підстав відхилити тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 , оскільки документи, що подані у складі пропозиції, містили формальні помилки, пов`язані із оформленням тендерної пропозиції та не впливали на зміст тендерної пропозиції, а також допущення таких помилок передбачалось в підпункті 5.5.1 пункту 5. Розділу V тендерної документації на закупівлю товару за предметом закупівлі ДК 021:2015 Єдиний закупівельний словник - 33690000-3 «Лікарські засоби різні» Реагенти для біохімічних аналізаторів: (Класифікатор медичних виробів: НК 024:2019 - 52923).

Відтак, за таких обставин, висновок Північного офісу Державної аудиторської служби про результати моніторингу закупівлі № UА-2022-02-07- 006414-b від 28 вересня 2022 року є необґрунтованим і протиправним, а тому підлягає скасуванню.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року у справі № 300/4127/22 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді О. М. Гінда
В. В. Ніколін
Повне судове рішення складено 06 червня 2023 року.