Справа № 200/2438/23
Суддя: Череповський Є.В.
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 червня 2023 року Справа №200/2438/23

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Череповський Є.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області (87547, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Митрополитська, 175, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

01.06.2023 року ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, в якому просив суд:

визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області щодо невидачі наказу про звільнення, трудової книжки (або її дублікату) та письмового повідомлення про нараховані та виплачені суми при звільненні.

зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області видати наказ про звільнення з ГУ ДСНС України в Донецькій області, трудову книжку (її дублікат) та повідомлення про нараховані та виплачені суми при звільненні.

визнати протиправним бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області в частині не проведення повного розрахунку при звільненні та невиплати позивачеві суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, без урахування податків та інших платежів в період з 10.06.2022 року до теперішнього часу.

зобов`язати відповідача провести повний розрахунок при звільненні та стягнути з відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10.06.2022 року по день ухвалення рішення суду;

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Судовий збір позивачем не сплачено.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилався на те, що є учасником бойових дій, в підтвердження чого додав копію відповідного посвідчення.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України Про судовий збір, яка встановлює пільги щодо сплати судового збору, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Статус, права, пільги учасників бойових дій встановлені спеціальним законом - Законом України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону; стаття 22 зазначеного Закону регулює питання оскарження рішень підприємств, установ і організацій, які надають пільги.

Отже, вирішуючи питання щодо сплати судового збору особою, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону Про сплату судовий збір в сукупності з частиною другою статті 22 Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту вказує на те, що учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу.

Отже, сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, підставою для звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою стала відмова у невидачі наказу про звільнення, трудової книжки (або її дублікату) та письмового повідомлення про нараховані та виплачені суми при звільненні.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що вимоги позивача не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме, як учасника бойових дій. Тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року в справі № 545/1149/17, в постанові Верховного Суду від 25 березня 2020 року в справі №805/3982/17-а, постанові Верховного Суду від 19.10.2020 року в справі 240/934/20.

Висновки, які містяться в судових рішеннях Великої Палати Верховного Суду, які прийняті в часі пізніше, мають перевагу над висновками Верховного Суду, які прийняті в часі раніше, про що також зазначено в постанові Верховного Суду від 25 березня 2020 року в справі №805/3982/17-а.

Отже, даний адміністративний позов з порушенням прав позивача як учасника бойових дій не пов`язаний.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору позивачем не наведено, доказів в їх підтвердження до суду не подано.

Отже, в порушення вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України та пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір позивач не сплатив судовий збір на відповідний рахунок в належному розмірі та не додав до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Вказані недоліки підлягають усуненню.

Законом України Про Державний бюджет України на 2023 рік з 01.01.2023 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 684,00 грн.

Отже, розмір судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, становить 1073,60 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

У зв`язку з чим, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Статтею 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частинами першою, другою, п`ятою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частина 2 статті 233 Кодексу законів про працю України (в редакції до 19.07.2022) передбачала, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Однак, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин" від 01.07.2022 року №2352-IX, внесено зміни до ст. 233 КЗпП України та викладено її в такій редакції:

"Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)".

Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оптимізації трудових відносин» від 01.07.2022 №2352-IX набрав чинності з 19.07.2022.

Отже, редакція ст. 233 КЗпП України, яка раніше не обмежувала строк звернення до суду з питань оплати праці, втратила чинність з 19.07.2022.

Як було встановлено судом, Позивача було звільнено 10.06.2022 року, проте з заявою до відповідача звернувся лише у травні 2023 року. Доказів які б підтверджували неможливість такого звернення у встановлені законодавством строки Позивачем до суду не надано.

В порушення зазначених норм Закону позивач звернувся до суду з вказаним позовом лише 01.06.2023 року, тобто поза межами строків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з касаційною скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Таким чином, позивачу потрібно надати заяву чи клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом з обґрунтуванням поважності причини пропуску строку звернення до суду.

Суд також зазначає, що відповідно до вимог ч.3 п.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Позовні вимоги, заявлені позивачем у даній справі, спрямовані на стягнення неотриманого грошового забезпечення за період, як вважає позивач, його незаконного звільнення.

В порушення вказаної норми позивачем у позові не надано розрахунок суми, яка на думку позивача, підлягає стягненню.

Зазначені недоліки позову мають бути усунені шляхом надання до суду розрахунку суми, що стягується.

За приписами частин 1 та 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 зазначеної статті, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом надання суду, оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн., клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом з обґрунтуванням поважності причини пропуску строку звернення до суду, належним чином оформленого адміністративного позову у відповідності до вимог, передбачених статтею 160 КАС України, зокрема, із зазначенням ціни позову та обґрунтованого розрахунку суми, що стягується.

У разі якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.

Копію цієї ухвали невідкладно надіслати особі, яка звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Є.В. Череповський