Справа № 640/25477/19
Суддя: Глущенко Яна Борисівна
Дата ухвалення: 2023-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Глущенко Я.Б.,

суддів Пилипенко О.Є., Собківа Я.М.,

секретаря Височанської Н.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом Акціонерного товариства «Укртрансгаз» до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним і скасування рішення, за апеляційною скаргою Державної аудиторської служби України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.05.2022, -

У С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство «Укртрансгаз» (далі - позивач, АТ «Укртрансгаз») звернулось у суд з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач, Держаудитслужба) про визнання протиправним і скасування висновку (оприлюдненого в електронній системі закупівель 06.12.2019) про результати моніторингу процедури закупівлі Екологічний менеджмент (Оцінка впливу на довкілля у процесі прийняття рішень про провадження діяльності для Угерського ПСГ філії «Оператор газосховищ України») (оголошення процедури закупівлі №UA-2019-09-25-000679-с).

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що в межах процедури публічної закупівлі учасник торгів ТОВ «ЕССЕЙ» надав усі необхідні документи, які відповідають кваліфікаційним вимогам.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.05.2022 позов задоволено.

Не погоджуючись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Свою позицію обґрунтовує тим, що судом першої інстанції надана помилкова правова оцінка обставинам справи.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наголошує, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, а тому підстави для його скасування відсутні.

Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі пункта 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів уважає, що апеляційну скаргу потрібно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, з таких підстав.

Судом установлено, що АТ «Укртрансгаз» в особі філії «Оператор газосховищ України» є замовником закупівлі Екологічний менеджмент (Оцінка впливу на довкілля у процесі прийняття рішень про провадження діяльності для Угерського ПСГ філії «Оператор газосховищ України») UA-2019-09-25-000679-с.

Оголошення про проведення процедури закупівлі опубліковано 25.09.2019. Переможцем такої закупівлі визначено ТОВ «ЕССЕЙ»; повідомлення про намір укласти договір опубліковано 17.09.2019.

Держаудитслужбою здійснено моніторинг закупівлі UA-2019-09-25-000679-с.

За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «ЕССЕЙ» встановлено порушення пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі», які відображено в оскаржуваному позивачем висновку №546 від 15.12.2019.

Серед викладеного у згаданому висновку:

- ТОВ «ЕССЕЙ» в недотримання вимог підпункту 2.1.2 додатка ІІ тендерної документації у складі своєї тендерної пропозиції надав наказ від 04.10.2018 №13-К, підписаний ОСОБА_1 на призначення його директором ТОВ «ЕССЕЙ» з 05.10.2018. Тобто ОСОБА_1 призначив себе директором не маючи на це повноважень;

- ТОВ «ЕССЕЙ» у складі своєї тендерної пропозиції не надав документи, які підтверджують відповідність технічним та якісним вимогам предмета закупівлі, а саме: у наданих свідоцтвах та сертифікатах немає інформації про вимірювання радіаційних факторів впливу, що не відповідає вимогам підпункту 2.2.1 додатку ІІ тендерної документації.

Не погоджуючись із указаним висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позов, місцевий суд виходив з того, що оскаржуваний висновок не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

У відповідності до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписи підпункту 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому за нормами абзацу 5 підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про основні засади державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), частиною 1 якої передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах 8 та 9 статті 3 цього Закону.

Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у частинах 2 - 4 статті 8 Закону.

При цьому законодавцем до підстав для прийняття керівником органу державного фінансового контролю або його заступником (або уповноваженою керівником особою) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі віднесено, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків (пункт 1 частини 2 статті 8 Закону), виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини 2 статті 8 Закону).

Своєю чергою абзацом 2 частини 2 статті 8 Закону передбачено, що для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписи частини 6 статті 8 Закону визначають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Водночас за правилами частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абзацу 2 частини 8 статті 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно з частинами 1, 2 статті 16 Закону замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

наявність обладнання та матеріально-технічної бази;

наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

За змістом статті 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація повинна містити:

1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;

4) кількість товару та місце його поставки;

5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);

9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);

10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;

11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Частиною 1 статті 30 Закону визначені умови, за яких замовних відхиляє тендерну пропозицію, серед яких: 1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;

2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;

3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;

4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Аналіз наведених норм дозволяє дійти до висновку про певну свободу розсуду замовника при визначенні кваліфікаційних критеріїв та необхідних для надання документів, які зазначаються в тендерній документації. При цьому частина 1 статті 30 Закону містить імперативні приписи, за яких замовник, за порушення учасником вимог Закону та/або тендерної документації, зобов`язаний відхилити пропозицію такого учасника.

Як вже зазначалось, відповідачем встановлено порушення вимог пункту 4 частини 1 статті 30 Закону, оскільки тендерна пропозиція ТОВ «ЕССЕЙ» не відповідає умовам тендерної документації.

Судом установлено, що підпункт 2.1.2 пункту 2.1 додатка ІІ тендерної документації вимагав від учасників надати у складі своєї тендерної пропозиції наказ на призначення керівника.

Як вбачається з наявних у справі матеріалів, на виконання вищевказаної вимоги ТОВ «ЕССЕЙ» у складі своєї тендерної пропозиції надав замовнику наказ від 04.10.2018 №13-К, підписаний ОСОБА_1 щодо призначення його директором товариства з 05.10.2018.

Передумовами такого призначення стало те, що загальними зборами засновників (учасників) ТОВ «ЕССЕЙ» (протокол від 01.02.2017 №1/2017) затверджено статут Товариства, відповідно до пунктів 11.2, 11.5 якого директор обирається і звільняється загальними зборами учасників товариства та має повноваження на укладання договорів, представляє інтереси товариства у відносинах з юридичними особами.

Згідно з пунктом 1.2.1 цього ж статуту учасником ТОВ «Ессей» є ОСОБА_2 , яка одночасно є власником частки у розмірі 100% статутного капіталу, що відповідає 100% голосів товариства.

Водночас рішенням власника ТОВ «ЕССЕЙ» ОСОБА_2 (власник частки у розмірі 100% статутного капіталу) від 27.09.2018 №01/2018 призначено (обрано) ОСОБА_1 керівником товариства.

На виконання вищевказаного рішення ОСОБА_1 видав наказ від 04.10.2018 №13-К про призначення себе на посаду директора названого товариства з 05.10.2018.

Отже, ОСОБА_1 в установленому порядку призначений на посаду директора ТОВ «ЕССЕЙ» та уповноважений на представництво інтересів товариства у відносинах з юридичними особами, отже уповноважений на підписання тендерної пропозиції для її подання замовнику в процедурі закупівлі, що спростовує доводи відповідача про те, що товариством не підтверджено повноважень керівника на підписання тендерної документації.

Також відповідно до підпункту 2.2.1. пункту 2.2 додатка ІІ тендерної документації замовник в тендерній документації вимагав від учасників надати у складі тендерної пропозиції такі документи: сканкопію одного з наведених документів з додаткам, що підтверджує технічну компетентність лабораторії, наданих учаснику (або його структурному підрозділу, або залученому до надання послуг субпідряднику):

- атестат (з усіма додатками) про акредитацію лабораторії щодо відповідності критеріям атестації вимогам стандарту ДСТУ EN ISO/IEC 17025, наданого Національним агентством з акредитації України (або вимогам стандарту EN ISO/IEC 17025, надану органом з акредитації, що є підписантом угоди ILAC), або

- свідоцтво про відповідність системи вимірювань вимогам ДСТУ EN ISO 10012, або сертифікат визнання вимірювальних можливостей лабораторії, або свідоцтво про атестацію на підтвердження технічної компетентності лабораторії на проведення вимірювань у сфері метрологічного нагляду, виданої ДП «Укрметрстандарт» або іншим структурним підрозділом (державним підприємством) Міністерства економічного розвитку і торгівлі.

Галузь показників повинна покривати вимірювання всіх наявних факторів впливу (кількісні та якісні показники викидів та скидів, фізичні та біологічні, шумові, вібраційні, світлові, теплові, радіаційні та інші фактори впливу).

З матеріалів справи вбачається, що на виконання вказаних умов ТОВ «ЕССЕЙ» у складі тендерної пропозиції надало замовнику:

- довідку про субпідряд від 02.10.2019 №02-10/10, відповідно до якої його субпідрядниками є ДП «Західукргеологія» НАК «Надра України», Державна установа «Черкаський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України» та ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Екосистема»;

- гарантійний лист ДП «Західукргеологія» НАК «Надра України від 14.08.2019 №42/19, наданий ТОВ «ЕССЕЙ», яким підтверджуються договірні відносини з указаним товариством;

- свідоцтво про відповідність системи керування вимірюваннями, видане Державним підприємством «Львівський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» 08.05.2019 за №РЛ 040/19 про те, що відповідно до якого система керування вимірюваннями ДП «Західукргеологія» НАК «Надра України» відповідає вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 «Система керування вимірюваннями. Вимоги до процесів вимірювання та вимірювального обладнання». Згідно з указаним свідоцтвом галузь вимірювальних можливостей наведено в додатку до нього свідоцтва і є його невід`ємною частиною.

Проте, за результатами моніторингу відповідач дійшов висновку, що зазначені документи не відповідають вимогам пункту 2.2.1 додатку ІІ тендерної документації, оскільки не містять інформації про вимірювання радіаційних факторів впливу. При цьому підставою для такого висновку став аналіз вказаних документів через призму рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (далі - Колегія) від 17.10.2019 №14944-р/пк-ск.

Як наполягає відповідач, вказане рішення Колегії стосується правомірності закупівлі АТ «Укртрансгаз» в особі філії «Оператор газосховищ України» (оголошення процедури закупівлі №UA-2019-08-19-000329-с), предмет і тендерна документація в якій є аналогічними закупівлі № UA-2019-09-25-000679-с, у складі тендерної пропозиції на виконання підпункту 2.2.1. пункту 2.1 додатка ІІ тендерної документації ТОВ «ЕССЕЙ» подало аналогічні документи та було визначене переможцем процедури закупівлі.

Водночас позивач наполягає на тому, що невід`ємною частиною свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями від 08.05.2019 за №РЛ 040/19 є додаток «Галузь вимірювальних можливостей ДП «Західукргеологія» НАК «Надра України» на проведення вимірювань», який містить таблицю з такими колонками:

- «Назва величини, що вимірюється» з рядками: «Масова концентрація урану», «Питома активність радіонуклідів 226Ra; 232TH; 40K», «Потужність експозиційної дози зовнішнього гамма-випромінювання», «Потужність еквівалентної дози гамма плюс бета-випромінювання», «Поверхнева щільність потоку бета-частинок»;

- «Назви та опис об`єктів вимірювань» з відповідними рядками;

- «Діапазон вимірювань» з відповідними рядками;

- «Похибка або невизначеність вимірювань» з відповідними рядками.

Відповідно до пункту 1.13 Основних санітарних правил, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 02.02.2005 №54, радіаційний фактор (вплив) - будь-який тип радіаційного впливу, який призводить чи може призвести до опромінення людини або до радіоактивного забруднення навколишнього середовища.

Додаток «Галузь вимірювальних можливостей ДП «Західукргеологія» НАК «Надра України» на проведення вимірювань», що є невід`ємною частиною свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями від 08.05.2019 за №РЛ 040/19, наданого ТОВ «ЕССЕЙ» у складі тендерної пропозиції, містить інформацію про вимірювання радіаційних факторів впливу, що спростовує доводи відповідача про відсутність такої інформації.

При цьому колегія суддів зазначає, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 17.10.2019 №14944-р/пк-ск не має преюдиційного значення при вирішенні цього спору.

Зважаючи на викладене, місцевий суд дійшов правильного висновку про протиправність та необхідність скасування висновку про результати моніторингу закупівлі від 05.12.2019 №546.

Відповідно до пункта 1 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції судове рішення ухвалено з дотриманням норм чинного матеріального та процесуального права і підстави для його скасування відсутні.

Керуючись статтями 33, 34, 139, 243, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної аудиторської служби України залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.05.2022 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Я.Б. Глущенко

Судді О.Є. Пилипенко

Я.М. Собків