Справа № 140/3200/23
Суддя: Мачульський Віктор Володимирович
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2023 року ЛуцькСправа № 140/3200/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Мачульський В.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙДЕН» до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЙДЕН» (надалі ТзОВ «АЙДЕН», позивач) звернулось з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, відповідач-1), Державної податкової служби України (далі - ДПС України, відповідач-2) про визнання протиправними та скасування рішень Головного управління ДПС у Волинській області про реєстрацію/відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.11.2022 №7632425/44770310 про відмову у реєстрації податкових накладної від 13.10.2022 №87 в Єдиному реєстрі податкових накладних та від 28.12.2022 №7964291/44770310 про відмову у реєстрації податкових накладної від 01.12.2022 №126 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язання Державну податкову службу України здійснити реєстрацію податкових накладних від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання на реєстрацію; встановити судовий контроль за виконанням судового рішення шляхом подання звіту про його виконання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачем за наслідками господарської операції з поставки товару для покупців ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» та ТзОВ «СВІСС КРОНО» складено та надіслано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкові накладні (далі ПН) від 13.10.2022 №87 на суму 62 900,14 грн., в т.ч. ПДВ 10 483,36 грн. та від 01.12.2022 №126 на суму 183 054,19,14 грн., в т.ч. ПДВ 30 509,03 грн. Однак 31.109.2022 та 21.12.2022 позивачем отримано квитанцій про зупинення реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126.

У зв`язку з цим, позивачем було подано до комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Волинській області (далі Комісія ГУ ДПС у Волинській області) повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено, від 10.11.2022 №1 та від 23.12.2022 №3, до яких долучено усі необхідні документи для реєстрації спірної ПН.

Однак рішеннями Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 15.11.2022 №7632425/44770310 відмовлено у реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 відмовлено у реєстрації ПН від 01.12.2022 №126, підставою для таких відмов стало: ненаданням платником податку копії документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування,навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків фактури/інвойсів, актів приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфікації, накладних. У додатковій інформації зазначено: «відсутні рахунки на оплату, товаро-супроводжуючі документи оформлені неналежним чином (на ТТН відсутні підписи)» та «відсутні розрахункові документи (банківські виписки, платіжні доручення), що підтверджують здійснення оплати».

Позивачем було подано до ДПС України скарги на рішення від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310, при цьому, з метою усунення недоліків додатково надано копії документів яких по первинній подачі не вистачало для прийняття комісією позитивного рішення. Проте, Комісією ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Комісія ДПС України) прийнято рішення від 30.11.2022 №67288/44770310/2 та від 12.01.2023 №4116/44770310/2, згідно яких скарги залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня - без змін.

Позивач зазначає, що в рішеннях Комісій ГУ ДПС у Волинській області та ДПС України не вказано чому документи платника податку не є достатніми для прийняття рішень про реєстрацію спірної ПН. Відтак вважає, що з огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів, рішення Комісій ГУ ДПС у Волинській області та ДПС України, якими відмовлено позивачу у реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126, не відповідають критерію обґрунтованості.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 24.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (т.1, а.с.228-229).

У відзиві на позовну заяву представник відповідачів позовних вимог не визнав. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що для підтвердження реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126 позивачем подано повідомлення від 15.02.2023 від 10.11.2022 №1 про подання пояснень та копій документів у кількості 27 та від 23.12.2022 №3 про подання пояснень та копій документів у кількості 14. За результатами розгляду поданих документів Комісією ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 про відмову в реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126, у графі «додаткова інформація» вказаного рішення зазначено: «відсутні рахунки на оплату, товаро-супроводжуючі документи оформлені неналежним чином (на ТТН відсутні підписи)» та «відсутні розрахункові документи (банківські виписки, платіжні доручення), що підтверджують здійснення оплати». Зазначає, що позивачем долучено до матеріалів справи пакет документів, який є більш розширеним та не відповідає переліку документів, що досліджувався комісією ГУ ДПС у Волинській області при прийнятті оскаржуваного рішення, а саме до повідомлення про подання пояснень та копій документів не були надані: рахунок на оплату від 13.10.2022 №91. Також зазначає, що повноваження ДПС України щодо реєстрації ПН в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу. Також заперечує щодо встановлення судового контролю за виконанням судового рішення та стягнення витрат на професійну правову допомогу. Просив у задоволенні позову відмовити повністю (т.2, а.с.1-6).

У відповіді на відзив позивач не погодився із аргументами представника відповідачів (т.2, а.с.6-17). Зазначає, що квитанції про зупинення ПН не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії, та породжують їх неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку позивача виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень. Незважаючи на неоднозначне трактування квитанцій, позивачем надані до повідомлення вичерпно усі документи, у тому числі первинні, які підтверджують реальність господарських операцій та на підставі яких відбувається бухгалтерський облік господарських операцій позивача. Зауважує, що ТзОВ «АЙДЕН» не отримано жодного запиту від відповідача-1 та/або контролюючого органу за місцем обліку про недостатність документів та/або надання додаткових документів для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних. Крім того, вважає хибним твердження представника відповідачів, щодо втручання в його дискреційні повноваження, оскільки чинне законодавство прямо передбачає обов`язок ДПС України зареєструвати податкові накладні у разі надходження рішення суду.

05.05.2023 на адресу суду від представника позивача надійшло письмове клопотання про доручення до матеріалів справи письмових доказів, а саме про надання професійної правової допомоги (т.2, а.с.24-26).

Також 10.05.2023 від представника відповідачів надійшли письмові заперечення щодо стягнення витрат на правову допомогу (т.2, а.с.31-32).

15.05.2023 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення щодо заперечень проти витрат на правову допомогу (т.2, а.с.36-39).

Інших заяв по суті справи від сторін не надходило. Сторони скористались своїм правом щодо подачі заяв по суті справи.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, суд встановив наступне.

Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТзОВ «АЙДЕН» зареєстровано як юридична особа, основним видом економічної діяльності якого є: 46.73 «Оптова торгівля деривиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням».

Судом встановлено, що 29.08.2022 між ТзОВ «АЙДЕН» та ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» укладено договір поставки № 04/08-2022, відповідно до умов якого позивач взяв на себе зобов`язання передати у власність ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» (поставити), а ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» зобов`язується прийняти у свою власність та оплатити будівельні матеріали на умовах, визначених даним договором і додатковими угодами або додатками до нього, що є невід`ємними частинами даного договору (т.1, а.с.105-114).

Відповідно до п. 4.2 договору № 04/08-2022, розрахунки за товар (партію товару) здійснюються ТОВ «БЄЛ-ТРАНС» на умовах 100% попередньої оплати, якщо інше не передбачено додатками до цього договору.

В подальшому постачальник ТзОВ «АЙДЕН» виписано в адресу покупця - ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» видаткову накладну №82 від 13.10.2022 на суму 62 900,14 грн. в т.ч. ПДВ на суму 10 483,36 грн.(т.1, а.с.115).

Позивачем відправлено товар, а саме: шпаклівка акрил-Путс СТАРТ, шпаклівка фінішна гіпсова НР-фініш 25 кг Knauf, клей для армування MB ТА ППС І 502 Universal Glue 25кг WARMIX, клей для плитки еластичний внутрішній еластичний Universal Tile Adhesive 25кг WARMIX, кутник пластиковий з сіткою 3,0м, клей для гіпсокартону PERLFIX 25кг Knauf MD і доставлено на свій склад власним транспортом одержувачу - ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС», що підтверджується ТТП №Р82 від 13.10.2022 (т.1, а.с.116-117).

На виконання умов даного договору №04/08-2022, 11.10.2022 позивачем було складено на ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» рахунок № 91 на суму 62 900,14 грн. (т.1, а.с.118).

ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» оплатило у повному обсязі рахунок №91, що підтверджується платіжним дорученням №7046 від 13.10.2022 та банківською випискою за 13.10.2022 (т.1, а.с.119-120).

Поставлені будівельні матеріали для ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» були придбані позивачем у ТзОВ «ЗАХІДНО-УКРАЇНСЬКА ЛФК» та ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС».

Крім того, між позивачем та ТзОВ «ЗАХІДНО-УКРАЇНСЬКА ЛФК» укладено договір купівлі-продажу № 7 від 26.09.2022, відповідно до якого ТзОВ «ЗАХІДНО-УКРАЇНСЬКА ЛФК» продає, а позивач купує лакофарбову продукцію (т.1,а.с.121-122).

Пунктом 4.1. Договору № 7 передбачено, що оплата за партію товару проводиться згідно накладної.

На виконання умов договору, позивачем було придбано у ТзОВ «ЗАХІДНО-УКРАЇНСЬКА ЛФК» шпаклівку акрил-Путс СТАРТ, що підтверджується видатковою накладною № ЛФ-0000766 від 10.10.2022, товарно-транспортною накладною № ЛФ-0000027 від 10.10.2022, платіжним дорученням № 39 від 05.10.2022 та банківською випискою за 05.10.2022 (т.1, а.с.123-127).

Також, між ТзОВ «АЙДЕН» та ПП «БУДІНДУСТРІЛРЕСУРС» укладено договір купівлі-продажу №13 від 01.07.2022, відповідно до якого, ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС» зобов`язалося постачати і передавати в обумовлені строки другій стороні - позивачу продукцію, окремими партіями за цінами, в асортименті та кількості, що погоджується Сторонами в рахунках-фактурах та видаткових накладних, а позивач зобов`язується приймати вказаний товар та своєчасно здійснювати оплату вартості товару, які після підписання Сторонами мають юридичну силу, є додатком до даного договору та становлять його невід`ємну частину (т.1, а.с.128-132).

Підпункт 2.1.1. Договору № 13 передбачає, що поставка товару здійснюється транспортом та за рахунок ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС».

Так ТзОВ «АЙДЕН» було придбано у ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС» наступні будівельні матеріали: шпаклівка фінішна гіпсова НР-фініш 25 кг Knauf, що підтверджується видатковою накладною № 21544 від 13.10.2022 та товарно-транспортною накладною № Р21544 від 13.10.2022, клей для армування MB ТА ППС І 502 Universal Glue 25кг WARMIX, клей для плитки еластичний внутрішній еластичний Universal Tile Adhesive 25кг WARMIX, кутник пластиковий з сіткою 3,0м, що підтверджується видатковою накладною № 21545 від 13.10.2022 та товарно-транспортною накладною № Р21545 від 13.10.2022, клей для гіпсокартону PERLFIX 25кг Knauf MD, що підтверджується видатковою накладною № 21682 від 13.10.2022 та товарно-транспортною накладною № 21682 від 13.10.2022. Позивачем оплачено у повному обсязі придбані товари у ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС», що підтверджується платіжними дорученнями № 58 та № 59 від 12.10.2022 та № 60 від 13.10.2022 а також банківськими виписками за 12.10.2022 та за 13.10.2022 (т.1, а.с.133-146).

Отже, у зв`язку з першою подією - оплата за товар, позивачем складено податкову накладну від 13.10.2022 № 87 на загальну суму 62 900,14 грн. у тому числі ПДВ 10 483,36 грн. та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (т.1, а.с.147-148).

Реєстрацію податкової накладної від 13.10.2022 №87 зупинено по причині: «Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 3824,7019 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/PK для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D»=J221%, «Р»479407.25» (т.1,а.с.149).

Позивачем надані до ГУ ДПС у Волинській області повідомлення №1 від 10.11.2022 про надання письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній від 13.10.2022 № 87, з додатками в кількості 27 штук (т.1, а.с.43-100).

15.11.2022 Комісією ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення №7632425/44770310 про відмову у реєстрації ПН від 13.10.2022 № 87 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. У графі «додаткова інформація» оскаржуваного рішення зазначено: «відсутні рахунки на оплату, товаро-супроводжуючі документи оформлені неналежним чином (на ТТН відсутні підписи)» (т.1, а.с.101-102).

15.11.2022 позивач подав скаргу на рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 15.11.2022 №7632425/44770310, до якої долучив копії документів, які надавались на розгляд комісії регіонального рівня, а також додатково надано копії документів яких по первинній подачі не вистачало (т.1, а.с.103).

Рішенням Комісії ДПС України від 30.11.2022 №67288/44770310/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня - без змін, з таких підстав: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси (т.1, а.с.104).

Також судом встановлено, що 05.07.2022 та 06.07.2022 між ТзОВ «АЙДЕН» та ТзОВ «СВІСС КРОНО» укладено договір №ЕДО-2022/230 про врегулювання відносин електронного документообігу та договір №ПрУ-2022/1030 купівлі-продажу продукції (т.1, а.с.204-213).

В подальшому 22.07.2022 позивач та ТзОВ «СВІСС КРОНО» уклали договір № ППр-2022/178 про надання послуг по просуванню продукції, відповідно до якого позивач взяв на себе зобов`язання за винагороду надавати неексклюзивні послуги по просуванню на ринку України продукції ТзОВ «СВІСС КРОНО», а ТзОВ «СВІСС КРОНО» зобов`язується приймати такі послуги та здійснювати їх оплату (т.1, а.с.190-195).

Підпункт 1.4.1 пункту 1.4. даного договору передбачено, що одним із видів просування продукції ТзОВ «СВІСС КРОНО» є придбання позивачем продукції на підставі окремих угод купівлі-продажу (поставки) з метою її подальшого продажу кінцевим споживачам.

Також, між сторонами підписано додаток № 2022-11 до договору № ППр-2022/178, яким сторони визначили період для калькуляції взаємних розрахунків та проведення в майбутньому платежів (т.1, а.с.196).

01.12.2022 року на підставі умов договору № ППр-2022/178, позивачем та ТзОВ «СВІСС КРОНО» укладено акт приймання-передачі послуг по просуванню продукції, згідно якого за період з 01.11.2022 по 30.11.2022 позивач придбав у TзOB «СВІСС КРОНО» продукції на загальну суму 5 837 356,79 грн, в тому числі ПДВ у розмірі 972 892,79 гри та визначились з вартістю наданих послуг позивачем по просуванню (продажу) продукції на ринку на загальну вартість 183 054,19 грн, у тому числі ПДВ у розмірі 30 509,03 грн (т.1, а.с.197).

01.12.2022 позивачем було складено рахунок на оплату №146 від 01.12.2022 на ТзОВ «СВІСС КРОНО» (ат.1, а.с.201).

Однак, ТзОВ «СВІСС КРОНО» здійснило оплату за рахунком №146 від 01.12.2022 та актом приймання-передачі послуг по просуванню продукції лише 17.01.2023, тобто після зупинення реєстрації податкової накладної та прийняття рішення відповідачем-1 про відмову у реєстрації податкової накладної, що підтверджується платіжним дорученням №131 від 17.01.2023 та випискою з банку від 17.01.2023 (т.1, а.с.202-203).

Проте, у зв`язку з першою подією - надання послуг, ТзОВ «АЙДЕН» складено податкову накладну від 01.12.2022 №126 на загальну суму 183 054,19 грн. у тому числі ПДВ 30 509,03 грн. та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних (т.1, а.с.147-148).

Реєстрацію податкової накладної від 01.12.2022 №126 зупинено по причині: «Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 73.20 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D»=.2754%, «Р»=0» (т.1, а.с.149).

Відповідно до повідомлення №3 від 23.12.2022 позивачем надані до ГУ ДПС у Волинській області письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній від 01.12.2022 №126, з додатками в кількості 14 штук (т.1, а.с.150-181).

28.12.2022 Комісією ГУ ДПС у Волинській області прийнято рішення №7964291/44770310 про відмову у реєстрації ПН від 01.12.2022 №126 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. У графі «додаткова інформація» оскаржуваного рішення зазначено: «відсутні розрахункові документи (банківські виписки, платіжні доручення), що підтверджують здійснення оплати» (т.1, а.с.182-183).

28.12.2022 позивач подав скаргу на рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 28.12.2022 №7964291/44770310, до якої долучив копії документів, які надавались на розгляд комісії регіонального рівня а також пояснення до скарги (т.1, а.с.184-188).

Рішенням Комісії ДПС України від 12.01.2023 №4116/44770310/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня - без змін, з таких підстав: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси (т.1, а.с.189).

Не погоджуючись з прийнятими рішеннями, ТзОВ «АЙДЕН» звернулося до Волинського окружного адміністративного суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).

За правилами абзаців першого, п`ятого пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

За приписами абзаців десятого, дванадцятого пункту 201.10. статті 201 ПК України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пунктом 1 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Пунктом 7 Порядку №1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пунктів 10, 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1165 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 3 до Порядку № 1165 визначені критерії ризиковості здійснення операцій, у пункті 1 яких вказано: обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі.

Згідно із пунктом 1 Порядку прийняття рішень про реєстрацію /відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/34216 (далі - Порядок №520), цей Порядок визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 2 - 4 Порядку №520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня). Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

За приписами пунктів 5, 6 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Відповідно до пунктів 9, 10 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Пунктом 11 Порядку №520 визначено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства.

Як вбачається із оскаржуваних рішеннь Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 про відмову в реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126, відмовлено у зв`язку із тим, що платником податку не надано копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. У графі «додаткова інформація» вказаного рішення зазначено: «відсутні рахунки на оплату, товаро-супроводжуючі документи оформлені неналежним чином (на ТТН відсутні підписи)» та «відсутні розрахункові документи (банківські виписки, платіжні доручення), що підтверджують здійснення оплати».

Суд не погоджується із вказаними підставами прийняття оскаржуваних рішень, з огляду на таке.

Так, реєстрації спірних ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126 згідно із квитанціями від 31.10.2022 та від 21.12.2022 були зупинені виключно з такої підстави: коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 3824,7019; 73,20 відсутні в таблиці даних платника ПДВ, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операції.

Разом з тим, вказані квитанції про зупинення реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126 не містили конкретного переліку документів, які платник податків повинен був додатково подати до Комісії ГУ ДПС у Волинській області для реєстрації в ЄРПН вказаних ПН.

При вирішенні спору суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 10.06.2021 у справі №822/1886/18, відповідно до яких у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації ПН платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації ПН.

Також, у постанові від 03.11.2021 у справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання ПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації ПН, а не довільно, на власний розсуд (вказана правова позиція підтримана в подальшому у постановах Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 600/1878/20-а, від 20.01.2022 у справі №140/4162/21, від 28.06.2022 у справі №380/9411/21, від 29.06.2022 у справі №380/5383/21, від 16.09.2022 у справі №380/7736/21).

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежується права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючого органу щодо легальності відповідної операції, щодо якої складено ПН, направлену для реєстрації в ЄРПН, хоч і визначений у Порядку №520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між ними, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Саме за результатами детального дослідження змісту документів, наданих на підтвердження інформації, зазначеної в ПН, можливим є прийняття рішення щодо реєстрації ПН в ЄРПН, реєстрація якої була зупинена. За відсутності чіткої вимоги щодо документів, які контролюючий орган вважав необхідними для реєстрації ПН, в квитанції про зупинення реєстрації ПН на позивача не може бути перекладена відповідальність у вигляді відмови в реєстрації ПН (вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.07.2022 у справі №520/15348/20).

Отже, не зазначення у квитанціях від 31.10.2022 та від 21.12.2022 про зупинення реєстрації ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126 чіткого та конкретного переліку документів фактично позбавило позивача можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів для реєстрації спірної ПН.

Суд також зауважує, що пункт 5 Порядку №520 визначає перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі, який не є вичерпним та не передбачає необхідності надання платником податку усіх документів згідно з таким переліком. Тобто наданню підлягають лише ті документи, які безпосередньо стосуються предмета господарської операції, за якою оформлено ПН, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

На переконання суду, подані позивачем на розгляд Комісії ГУ ДПС у Волинській області документи, які стосуються поставки ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» та ТзОВ «СВІСС КРОНО» товару відповідно до укладених договорів від 29.08.2022 № 04/08-2022 та від 06.07.2022 №ПрУ-2022/1030, є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію в ЄРПН спірних ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126.

Так, судом встановлено, що ПН від 13.10.2022 №87 та від 01.12.2022 №126 були складені по першій події датою відвантаження (поставки) товару. Відтак для реєстрації вказаних ПН позивач має підтвердити подію, яка зумовила видачу ним ПН саме цією датою, тобто у розглядуваному випадку підтвердити таку подію договором поставки, видатковою накладною. Інші документи є допоміжними та дають зрозуміти зміст взаємовідносин позивача та його контрагентами ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» та ТзОВ «СВІСС КРОНО».

Суд зауважує, що договори укладені між позивачем та його контрагентами дозволяє встановити умови здійснення господарської операції з поставки товару. При цьому вид господарської діяльності позивача пов`язаний із предметом договору.

Доказами, які безпосередньо підтверджують поставку ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» товару (шпаклівка акрил-Путс СТАРТ, шпаклівка фінішна гіпсова НР-фініш 25 кг Knauf, клей для армування MB ТА ППС І 502 Universal Glue 25кг WARMIX, клей для плитки еластичний внутрішній еластичний Universal Tile Adhesive 25кг WARMIX, кутник пластиковий з сіткою 3,0м, клей для гіпсокартону PERLFIX 25кг Knauf MD) на загальну суму 62 900,14 грн., у тому числі ПДВ 10 483,36 грн., є видаткова накладна від 13.10.2022 №82, ТТП №Р82 від 13.10.2022.

Оплата за поставлений товар проведена ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» згідно платіжного доручення №7046 від 13.10.2022.

При цьому, як встановлено судом, вказаний вище товар був придбаний позивачем у ТзОВ «ЗАХІДНО-УКРАЇНСЬКА ЛФК» та ПП «БУДІНДУСТРІЯРЕСУРС», про що свідчить договір купівлі-продажу № 7 від 26.09.2022 та №13 від 01.07.2022, видаткова накладна № ЛФ-0000766 від 10.10.2022, ТТН № ЛФ-0000027 від 10.10.2022, платіжне доручення № 39 від 05.10.2022, а також видаткова накладна № 21544 від 13.10.2022, ТТН № Р21544 від 13.10.2022, видаткова накладна №21545 від 13.10.2022, ТТН № Р21545 від 13.10.2022, видаткова накладна № 21682 від 13.10.2022, ТТН № 21682 від 13.10.2022, платіжними дорученнями № 58 та № 59 від 12.10.2022 та № 60 від 13.10.2022

Також в підтвердження здійснення господарських операцій позивача з ТзОВ «СВІСС КРОНО» слугує акт приймання-передачі послуг по просуванню продукції відповідно до якого за період з 01.11.2022 по 30.11.2022 позивач придбав у TзOB «СВІСС КРОНО» продукції на загальну суму 5 837 356,79 грн, в тому числі ПДВ у розмірі 972 892,79 гри. Оплата за даним договором проведена ТзОВ «СВІСС КРОНО» згідно платіжного доручення №131 від 17.01.2023.

Суд звертає увагу на те, що на підтвердження наведених вище обставин здійснення господарської операції з ТзОВ «БЄЛ-ТРАНС» та ТзОВ «СВІСС КРОНО» позивачем було подано на розгляд Комісії ГУ ДПС у Волинській області усі вищевказані первинні документи.

З приводу висновку у спірному рішенні Комісії ГУ ДПС у Волинській області про те, що товарно-транспортні накладні не підписані водіями суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 48 Закону України від 05.04.2001 №2344-III «Про автомобільний транспорт» товарно-транспортна накладна для водія є документом для здійснення внутрішніх перевезень вантажів.

Наказом Міністерства транспорту України від 14.10.1997 №363 затверджені Правила перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні, пунктом 1 яких визначено, що товарно-транспортна накладна - єдиний для всіх учасників транспортного процесу юридичний документ, що призначений для списання товарно-матеріальних цінностей, обліку на шляху їх переміщення, оприбуткування, складського, оперативного та бухгалтерського обліку, а також для розрахунків за перевезення вантажу та обліку виконаної роботи.

Таким чином, товарно-транспортна накладна підтверджує факт надання послуг з перевезення товарів (якщо таке перевезення здійснюється на договірних умовах), документує рух матеріальних цінностей та є одним із доказів здійснення господарської операції з постачання товарів.

У свою чергу, питання щодо наявності товарно-транспортної накладної, а також правильності її оформлення має оцінюватися в сукупності з іншими документами, створеними в процесі здійснення господарської операції.

Навіть відсутність товарно-транспортної накладної не може бути самостійною підставою вважати господарську операцією такою, що не відбулася, оскільки товарно-транспортні накладні є доказом факту перевезення (переміщення) товару.

Таким чином, надання позивачем на розгляд Комісії ГУ ДПС у Волинській області товарно-транспортних накладних без підпису водіїв не може бути самостійною та достатньою підставою для відмови у реєстрації спірної ПН, оскільки позивачем надавалися інші документи, які підтверджують здійснення господарської операції.

При вирішенні даного спору суд також враховує, що до скарг на рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 позивачем було долучено документи, які подавались на розгляд комісії регіонального рівня, тобто, документи на відсутність яких (на неналежне оформлення яких) вказувала Комісія ГУ ДПС у Волинській області.

Однак це не вплинуло на прийняття позитивного рішення, оскільки рішенням Комісії ДПС України від 30.11.2022 №67288/44770310/2 та від 12.01.2023 №4116/44770310/2 скарги залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня - без змін.

Наведене дає підстави для неоднозначного розуміння прийнятих суб`єктом владних повноважень рішень за результатами розгляду скарги щодо рішень про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН, оскільки надані позивачем документи спростовують підстави прийняття комісією регіонального рівня спірного рішення.

Отже, вказані обставини свідчать про непослідовність, неузгодженість дій відповідачів та відсутність легітимної мети під час прийняття ними рішень.

Суд наголошує, що всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення, визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації ПН. Під час реєстрації ПН фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми критеріями шляхом дослідження документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної саме у ПН. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій контролюючого органу.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржувані рішення Комісії ГУ ДПС у Волинській області від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 прийняті без наявності правових та фактичних підстав, позаяк платник надав пояснення та первинні документи щодо господарської операції, по якій складено ПН ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126, та, на думку суду, поданих після зупинення реєстрації спірних ПН позивачем вказаних вище первинних документів є достатньо для прийняття рішення про реєстрацію вищевказаних ПН в ЄРПН. Вказані первинні документи відповідають встановленим вимогам щодо форми та змісту, у суду відсутні підстави ставити під сумнів достовірність відображених у цих документах даних про господарську операцію, передбачених законом підстав для позбавлення права позивача на реєстрацію спірної ПН в ЄРПН судом під час розгляду цієї справи не встановлено.

Відтак, з наведених вище мотивів позовні вимоги про визнання протиправними та скасування вказаних рішень підлягають до задоволення.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126, суд зазначає наступне.

Відповідно до вимог пунктів 201.1, 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

У той же час, наведені норми розраховані на відсутність спірних правовідносин, позаяк у випадку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування механізм її подальшої реєстрації в ЄРПН є іншим.

Так, згідно із нормами пунктів 19, 20 Порядку ведення ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, реєстрація в ЄРПН податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої попередньо було зупинено, є повноваженням ДПС України. У випадку зупинення реєстрації ПН та прийняття відповідною комісією рішення про відмову в реєстрації ПН така податкова накладна реєструється у день набрання чинності судовим рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відповідно до частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Посилання представника відповідачів у відзиві на те, що зобов`язання вчинити конкретну дію в даному випадку буде втручанням у дискреційні повноваження Державної податкової служби України слід оцінити критично з огляду на таке.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

При цьому, на законодавчому рівні поняття «дискреційні повноваження» суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

У разі наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта прийняти рішення конкретного змісту є втручанням у дискреційні повноваження.

Водночас, повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.

Таким чином, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким.

В свою чергу, оскаржувані рішення від 15.11.2022 №7632425/44770310 та від 28.12.2022 №7964291/44770310 прийнято всупереч вимогам Порядку №520, що свідчить про відсутність наміру у суб`єкта владних повноважень прийняти обґрунтоване та законне рішення відповідно до чинного законодавства.

Зазначений висновок відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18, від 22.07.2019 у справі №815/2985/18.

За таких обставин, на переконання суду, належним способом захисту порушеного права позивача буде зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні ПН від 13.10.2022 №87 та ПН від 01.12.2022 №126 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Окрім наведеного, частиною другою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Рисовський проти України» (№29979/04) визнав низку порушень пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «доброго врядування».

Цей принцип, зокрема, передбачає, що у разі якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно зі статтею 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

При цьому, в силу положень частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єктів владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що за наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Водночас, на думку суду, відсутні підстави для встановлення (в порядку частини першої статті 382 КАС України) судового контролю за виконанням судового рішення у цій справі шляхом зобов`язання відповідача-2 подати звіт про виконання судового рішення, як про це просить позивач.

Частини п`ята та шоста статті 246 КАС України не встановлюють обов`язку суду у резолютивній частині рішення суду встановлювати судовий контроль за його виконанням.

Відповідно до частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Верховний Суд у постанові від 20.02.2019 у справі №806/2143/15 звертав увагу на те, що застосування статті 382 КАС України має на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставою її застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи - позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі.

З наведеного слідує, що встановлення судового контролю може мати місце на стадії виконання судового рішення за заявою сторони, на користь якої таке рішення ухвалене, за наявності обґрунтованих доводів та підстав вважати, що відповідач ухиляється від виконання рішення у справі. Окремо слід вказати, що встановлення судового контролю за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень є диспозитивним правом суду, яке може використовуватися в залежності від наявності об`єктивних обставин, які підтверджуються належними та допустимими доказами. У цій справі позивачем не наведено обставин, які б вказували на те, що відповідач може ухилятись від виконання судового рішення.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів на користь позивача витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Так, відповідно до статті 30 Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Отже, розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має право його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта.

Як зазначено у позовній заяві попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат позивача на професійну правничу допомогу складає 34 000,00 грн. Проте, відповідно до долучених до матеріалів справи письмових доказів Адвокатським бюро «ІОНІТІ» надано позивачуправової допомоги по загальній вартості 24 199,50 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження обумовленої суми гонорару на правову допомогу адвоката, представником позивача надано: договір про надання правової допомоги від 20.01.2023 №CL-0091, додаткова угода №1 до договору, Рахунок №0249 від 06.02.2023, погодинний звіт надання професійної правової допомоги, банківська виписка, акт про надання правової допомоги №0249 від 17.03.2023 (т.1, а.с.17-19, 238-240, т.2, а.с.27).

Водночас, для включення всієї суми гонору у відшкодування за рахунок відповідача має бути встановлено, що позов позивача підлягає задоволенню, а також має бути встановлено, що за цих обставин справи такі витрати позивача були необхідними, а розмір є розумний та виправданий, що передбачено у статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Тобто, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою.

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції. Зокрема, згідно із його практикою заявник має право на компенсацію судових та інших витрат лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява №19336/04, п. 268).

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 14.11.2019 у справі №826/7375/18.

З огляду на вказані обставини справи, враховуючи заперечення відповідача проти розподілу витрат на правову допомогу, суд приходить до висновку, що підготовка даного позову за наявності в Єдиному державному реєстрі судових рішень з аналогічних спорів у реєстрі не є співрозмірним зі складністю справи та обсягом виконаних адвокатом робіт (наданих послуг).

Відтак враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правничу допомогу в сумі 12 806,10 грн., а саме підготовка позовної заяви. Водночас такі послуги адвоката як аналіз наданих представником клієнта документів з метою підготовки позовної заяви та формування додатків входить до процесу складання позовної заяви. Крім того, суд зазначає, що дана справа розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Отже, решту витрат повинен понести позивач.

Також, згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як слідує з матеріалів справи при зверненні до суду позивач сплатив судовий збір в сумі 5 368,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням №106 від 10.03.2023 (т.1, а.с.224).

Відтак, на користь позивача необхідно стягнути судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 5 368,00 грн., сплаченого платіжною інструкцією №106 від 10.03.2023 та витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 12 806,10 грн. При цьому, на думку суду, судові витрати необхідно стягнути саме з ГУ ДПС у Волинській області, позаяк судом задоволена самостійна позовна вимога немайнового характеру, та саме внаслідок прийняття комісією регіонального рівня спірного рішення були порушені права позивача, а звернена до ДПС України позовна вимога про зобов`язання вчинити дії щодо реєстрації ПН є похідною від вимоги про визнання протиправним та скасування рішення.

Керуючись статтями 2, 72-77, 134, 139, 243-246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 листопада 2022 року №7632425/44770310 та від 28 грудня 2022 року №7964291/44770310.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані Товариством з обмеженою відповідальністю «АЙДЕН» податкові накладні від 13 жовтня 2022 року №87 та від 01 грудня 2022 року №126, датою подання її на реєстрацію.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЙДЕН» (43020, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Ківерцівська, будинок 7А, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679) судовий збір у розмірі 5 368,00 грн. (п`ять тисяч триста шістдесят вісім гривень нуль копійок) та 12 806,10 грн. (дванадцять тисяч вісімсот шість гривень десять копійок) витрат на професійну правничу допомогу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «АЙДЕН» (43020, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Ківерцівська, будинок 7А, ).

Відповідач 1: Головне управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, Київський майдан, будинок 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679).

Відповідач 2: Державна податкова служба України (04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8, ).

Головуючий

Суддя В.В. Мачульський

05 червня 2023 року