Справа № 160/20296/22
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

30 травня 2023 року м. Дніпросправа № 160/20296/22
Суддя І інстанції Дєєв М.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі №160/20296/22 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування наказу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 11.03.2022 року №4 «Про зарахування осіб з числа офіцерського складу до списку особового складу військової частини НОМЕР_1 » ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року клопотання Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про залишення позовної заяви без розгляду задоволено. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 , Військової частини НОМЕР_2 про визнання протиправним та скасування наказу залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції позивач зазначаючи про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Апеляційна скарга обґрунтована поважністю пропуску позивачем строку звернення до суду з адміністративним позовом про скасування наказу №4 від 11.03.2022 року, оскільки в паперовому вигляді витяг із оскаржуваного наказу отримано 21.11.2022 року, а звернення до суду відбулось у місячний строк з дня його отримання.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 122 КАС України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа:

1) дізналася або 2) повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазвичай ці два моменти збігаються, але це не обов`язково. Тому при визначенні початку цього строку передусім до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення.

Йдеться не про те, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність.

При цьому, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 11.03.2022 року №4 «Про зарахування осіб з числа офіцерського складу до списків особового складу військової частини НОМЕР_1 », зокрема, старшого лейтенанта ОСОБА_1 зараховано командиром 1-го стрілецького взводу 2 стрілецької роти ВОС 210003, шпк «старший лейтенант».

Відповідно до рапорту ОСОБА_1 від 16.03.2022 року, останній прийняв справи та посаду.

Враховуючи дату оскаржуваного наказу 11.03.2022 року та той факт, що судом першої інстанції встановлено, що позивач дізнався про зазначений наказ 16.03.2022 року, строк звернення до суду з цим позовом розпочався 17.03.2022 року, тобто з наступного дня після відповідної календарної дати з якою пов`язують його початок.

Відповідно до частини 3 статті 120 КАС України строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.

Враховуючи те, що строк що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлено місячний строк, та враховуючи положення частини 3 статті 120 КАС України останнім встановленим законом днем для звернення до суду з цим позовом було 18.04.2022 року (понеділок).

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з цим позовом 21.12.2022 року, тобто з пропуском встановленого законом місячного строку звернення до суду.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що суд постановляючи ухвалу про залишення без розгляду позовної заяви в зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинен встановлювати обставини, які стосуються дотримання строку звернення до суду, до яких зокрема слід віднести: початок перебігу строку, момент завершення строку, та наявність (відсутність) обставин які б свідчили про поважність причин пропуску звернення до суду та «добросовісність» заявника.

Під останнім слід розуміти обставини, які свідчать про умисне ігнорування особою, яка звертається до суду правил щодо строків такого звернення в т.ч. і звернення із значним пропуском строку, звернення до суду з пропуском строку з метою отримання «незаконної вигоди», уникнення відповідальності, тощо.

При цьому, згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, який в своїх рішеннях неодноразово зазначав що строк звернення до суду закріплений в нормах національного законодавства не є абсолютним.

Так, з Рішення Європейського Суду з прав людини по справі «Іліан проти Туреччини» вбачається, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення».

Водночас у справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Відтак, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, тобто навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

Крім того, застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи. Під цим слід розуміти вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.

Правила строку звернення до суду закріплені в нормах КАС України і є свого роду «фільтром», який сприяє формуванню законного і справедливого правосуддя, унеможливлюючи зловживання правом на звернення та стабілізуючи суспільні відносини. Однак неправильно застосовувати його, як перешкоду в зверненні до суду для захисту порушених прав та інтересів особи, не дозволяється.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Згідно з статтею 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Так, статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Тобто, особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Суд зауважує, що сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного поновлення на звернення до суду.

Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для звернення до суду з позовною заявою здійснюється судом у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на звернення до суду.

Так, зокрема, пропуск строку звернення до суду з адміністративним позовом позивач обґрунтовує проходженням військової служби.

Разом з тим, саме по собі проходження військової служби без надання документів про облік службового часу військовослужбовця, не є безумовною підставою для поновлення пропущених процесуальних строків, оскільки жодним чином не спростовує можливість особи скласти позовну заяву і звернутися до суду з позовом будь-яким доступним засобом (поштою, наручно, засобами електронного зв`язку) або звернутись за професійною правничою допомогою.

Також, суд апеляційної інстанції вважає безпідставними доводи позивача в апеляційній скарзі про те, що обчислення строку для звернення до суду з цим позовом необхідно рахувати з дати отримання позивачем витягу з оскаржуваного наказу в паперовій формі, який ним було отримано 21.11.2022 року, оскільки встановлений законом місячний строк звернення до суду починає свій перебіг з дати коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення, а не з часу коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Натомість враховуючи специфіку проходження служби позивача, правила поводження зі зброєю, здійснення повноважень пов`язаних з проходженням військової служби, позивач повинен був розуміти, що з 16.03.2022 року саме на підставі оскаржуваного наказу від 11.03.2022 року №4 «Про зарахування осіб з числа офіцерського складу до списку особового складу військової частини НОМЕР_1 » він проходить військову службу.

При цьому, незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: пунктом 1 частини 1 статті 315, статтями 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, Третій апеляційний адміністративний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 березня 2023 року у справі №160/20296/22 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

В повному обсязі постанова складена 30 травня 2023 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник