Справа № 160/4725/23
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

22 травня 2023 року Справа 160/4725/23

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, м. Дніпро, 49005; ідентифікаційний код юридичної особи 44118658) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу,

ВСТАНОВИВ:

13.03.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 , в якій позивач просить суд:

- стягнути суму податкового боргу до бюджету в розмірі 116448,17 грн з фізичної особи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.03.2023 означену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №160/4725/23 за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Цією ж ухвалою відповідачу встановлено строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також зобов`язано відповідача надати до суду разом із відзивом на позов документи, що підтверджують надання відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

12.05.2023 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшла заява (вх. №39157/23), разом із відзивом на позовну заяву та зустрічною позовною заявою, у якій ОСОБА_1 просить:

- визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 26.02.2020, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 26.02.2020, податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № від 26.02.2020 та податкову вимогу форми «Ф» №88635-57/81 від 10.09.2019, винесені ГУ ДПС у Дніпропетровській області.

Згідно з ч. 1 ст. 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно ч. 5 ст. 162 КАС України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КАС України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи є передбачені нормами КАС України підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви.

Перевіривши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов висновку, що останню подано з порушенням вимог ст. ст. 122, 123, 161 КАС України, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Після закінчення цього часу особа не втрачає права звернутися із адміністративним позовом, але до такого позову застосовуються положення статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 56.18 статті 56 Податкового кодексу України (далі ПК УКраїни) визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі №500/2486/19 дійшов висновку, що зазначений у пункті 102.1 статті 102 ПК України строк є саме строком давності, який має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду. Між правовою природою матеріально-правового строку давності в податкових правовідносинах та процесуального строку звернення до адміністративного суду є сутнісна різниця, а тому помилковим є ототожнення їх призначення при використанні. Крім того, зміст правовідносин щодо правомірності податкових повідомлень-рішень та/або інших рішень контролюючого органу, якими цим органом платнику податків визначаються грошові зобов`язання, свідчить про те, що вони об`єктивно не можуть існувати як спірні протягом 1095 днів (або у відповідних випадках 2555 днів) з дня отримання відповідного податкового повідомлення-рішення.

Верховним Судом зазначено, що численні юридичні наслідки, які з огляду на положення ПК України виникають або можуть виникнути внаслідок реалізації контролюючим органом своїх повноважень та обов`язків, після того, як визначене контролюючим органом грошове зобов`язання набуло статусу узгодженого, настають у значно менший строк, ніж 1095 днів. Тому, надання такого строку для звернення до суду з вимогою про оскарження податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу щодо визначення грошового зобов`язання створювало б непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, зокрема, щодо обсягу прав і обов`язків як платників податків, так і контролюючих органів. Зокрема така непропорційність здатна створити стан невизначеності щодо легітимності дій контролюючого органу, вчинених у законний спосіб у межах строку давності, встановленого статтею 102 ПК України, оскільки після звернення платника податків з відповідним позовом до суду раніше узгоджені грошові зобов`язання стають неузгодженими. У зв`язку з наведеним право ініціювати в судовому порядку спір щодо правомірності податкових повідомлень-рішень та/або інших рішень контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання об`єктивно не може існувати протягом 1095 днів, оскільки така тривалість порушує принцип правової визначеності як одного з основних елементів верховенства права, а також не забезпечує досягнення мети й завдань функціонування податкової системи.

З вищевикладеного вбачається, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду у випадку не здійснення досудового адміністративного оскарження до вищого податкового органу, а тому, такий строк визначається ч. 2 ст. 122 КАС України.

З урахування викладеного, суд приходить до висновку, що до податкових повідомлень-рішень та вимог про сплату боргу КАС України та ПК України встановлені наступні види строків звернення до суду у справах даної категорії:

- шість місяців якщо позивачем не застосовувалась процедура досудового врегулювання спору;

- три місяці якщо позивачем застосовувалась процедура досудового врегулювання спору, однак рішення за результатами скарги не було прийнято або не було направлено скаржнику;

- один місяць якщо позивачем застосовувалась процедура досудового врегулювання спору та прийнято рішення про відмову в задоволенні скарги.

Таким чином, строк звернення до суду з даними позовними вимогами становить шість місяців, оскільки позивачем не застосовувалась процедура досудового врегулювання спору, таких доказів не надано.

Згідно матеріалів зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 , звертаючись до суду, просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, податкову вимогу форми «Ф» №88635-57/81 від 10.09.2019.

Однак, із зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду 05.05.2023, згідно відмітки відділення АТ "Укрпошта" на поштовому конверті, тобто, після закінчення шестимісячного строку для звернення до адміністративного суду.

За приписами ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Натомість, ОСОБА_1 заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин пропуску не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обставин, які б свідчили про поважність причин пропуску вказаного строку та докази на підтвердження таких обставин.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 43 КАС України, здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Зустрічну позовну заяву подано від імені ОСОБА_1 , проте, документів на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності вказаної особи до матеріалів позовної заяви не долучено (копія паспорту чи іншого документу, що посвідчує особу позивача), у зв`язку з чим, у суду відсутня можливість ідентифікувати особу підписанта поданої зустрічної позовної заяви та з`ясувати факт наявності в нього адміністративної процесуальної дієздатності.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження факту наявності у ОСОБА_1 адміністративної процесуальної дієздатності.

Таким чином, ОСОБА_1 слід надати до суду засвідчені копії паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податку у кількості примірників для суду та відповідача.

Також, суд наголошує, що у відповідності до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Згідно із ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Суд встановив, що копії оскаржених податкових повідомлень-рішень № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, податкової вимоги форми «Ф» №88635-57/81 від 10.09.2019, мають нечитабельний вигляд, що унеможливлює належне дослідження останніх судом.

Таким чином, ОСОБА_1 слід надати до суду засвідчені копії оскаржених податкових повідомлень-рішень № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, податкової вимоги форми «Ф» №88635-57/81 від 10.09.2019 у належному вигляді.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 КАС України, до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку про необхідність залишити зустрічну позовну заяву без руху та надати ОСОБА_1 строк для усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст.ст. 43, 122, 123, 160, 161, 162, 169, 171, 177, 178, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, буд. 17-А, м. Дніпро, 49005; ідентифікаційний код юридичної особи 44118658) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, вимоги про сплату боргу, залишити без руху.

Позивач має усунути недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якому вказати аргументовані підстави для поновлення строку, а також надати докази поважності причин його пропуску;

- засвідчені копії паспорта та реєстраційного номеру облікової картки платника податку позивача у кількості примірників для суду та відповідача у справі;

- засвідчені копії оскаржених податкових повідомлень-рішень № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, № від 26.02.2020, податкової вимоги форми «Ф» №88635-57/81 від 10.09.2019 у читабельному вигляді у кількості примірників для суду та відповідача у справі.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 3 статті 178 Кодексу адміністративного судочинства України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, повертається заявнику.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Царікова