Справа № 420/10222/22
Суддя: Крусян А.В.
Дата ухвалення: 2023-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/10222/22
Головуючий в 1 інстанції: Аракелян М.М.

Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса

Повний текст судового рішення складений 31.03.2023р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Крусяна А.В.,

суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 31 березня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

25.07.2022р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Херсонській області про визнання протиправним та скасування наказу №401 від 31.05.2022р. про застосування до нього дисциплінарного стягнення в частині звільнення його зі служби в поліції; визнання протиправним та скасування наказу №609 о/с від 22.06.2022р. про звільнення його зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби); поновлення його на роботі на посаді заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області; стягнення з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 31.03.2023р. відмовлено у задоволенні позову, з підстав того, що позивачем скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на помилкове застосування судом при вирішенні справи вимог законодавства, внаслідок чого просить рішення суду скасувати та прийняти нове про задоволення позовних вимог.

Апелянт вважає безпідставними доводи дисциплінарної комісії щодо вчинення ним проступку проти інтересів служби, що в свою чергу свідчить про протиправність звільнення його зі служби в поліції.

При цьому позивачем подано до суду апеляційної інстанції клопотання про витребування оригіналів електронних доказів у групі «Інформування керівників ГУНП» та «УОАЗОР».

Так, згідно ч.ч.1-3 ст.80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в ч.ч.2 та 3 ст.79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Розглянувши дане клопотання, колегія суддів дійшла до висновку, що зміст клопотання позивача не відповідає вимогам, встановленим ст.80 КАС України, а саме заявником необґрунтовано необхідність витребування таких доказів, матеріали справи у сукупності мають достатній обсяг для встановлення фактичних обставин справи, а тому відсутні підстави для задоволення клопотання про витребування доказів у даній справі.

Разом з тим, заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області.

Доповідною запискою заступника начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022р. №644/04/2-2022 повідомлено начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області про те, що станом на 07.05.2022р. відсутні на службі без поважних причин поліцейські, які згідно з наказом №87 не прибули (евакуювалися) до місця передислокації Головного управління або до безпечних районів, а саме Херсонське районне управління поліції 30 працівників, зокрема, підполковник поліції ОСОБА_1 /т.1 а.с.74/

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022р. №184, керуючись вимогами ст.ст.14, 15, 26, 27 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказу Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893, на підставі вищезазначеної доповідної записки, призначено службове розслідування за вказаним фактом у формі письмового провадження. /т.1 а.с.75-76/

Висновком службового розслідування від 31.05.2022р. за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками служб та підрозділів Головного управління Національної поліції в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності деяких працівників поліції на службі, закінчено службове розслідування та рекомендовано за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1 ст.5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, абз.абз.1, 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, рекомендовано підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції звільнити зі служби в поліції. /т.1 а.с.77-89/

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 31.05.2022р. №401, за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1 ст.5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, абз.абз.1, 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції, звільнено зі служби в поліції. /т.1 а.с.126/

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 22.06.2022р. №609 о/с звільнено згідно п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції. /т.1 а.с.128/

Не погоджуючись з притягненням до дисциплінарної відповідальності та звільненням зі служби в поліції позивач звернувся до суду з даним позовом.

Перевіривши матеріали справи, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо безпідставності позовних вимог виходячи з наступного.

Згідно зі ст.58 Закону України «Про Національну поліцію» призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків. Строкове призначення здійснюється в разі заміщення посади поліцейського на період відсутності особи, за якою відповідно до закону зберігається посада поліцейського, та посад, призначенню на які передує укладення контракту.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Одночасно, Дисциплінарний статут Національної поліції України затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018р. №2337-VIII (набрав чинності 07.10.2018р.) визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Статтею 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно з ст.11 Статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст.14 Статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Так, підставами винесення наказу Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022р. №184, яким призначено проведення службового розслідування стосовно позивача, слугувала доповідна записка заступника начальника Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022р. №644/04/2-2022 про те, що станом на 07.05.2022р. відсутні на службі без поважних причин поліцейські, які згідно з наказом №87 не прибули (евакуювалися) до місця передислокації Головного управління або до безпечних районів, а саме а саме Херсонське районне управління поліції 30 працівників, зокрема, підполковник поліції ОСОБА_1 /т.1 а.с.74/

Отже, згідно приписів ч.5,7 ст.14 Статуту наказ Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 10.05.2022р. №184, яким призначено проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 винесено у межах повноважень та відповідно до визначеного порядку.

Згідно зі ст.ст.16, 19 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Статтею 21 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Так, висновок службового розслідування відносно дій позивача затверджено 31.05.2022р, тобто службове розслідування проведено з дотриманням строку, передбаченого Статутом. /т.1 а.с.80/

Частиною 1 ст.18 Статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до ч.ч.6, 7, 8 ст.18 Статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Згідно акту від 28.05.2022р. №973/2022 підполковник поліції Чурилов Д.В., заступник начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції не прибув для надання пояснень. /т.1 а.с.124-125/

Рапортом ОСОБА_1 повідомлено дисциплінарну комісію про неможливість покинути місце свого постійного мешкання у м. Херсоні. /т.1 а.с.107/

Отже, колегія суддів приходить до висновку щодо дотримання відповідачем вимог щодо проведення службового розслідування.

Так, висновком службового розслідування від 31.05.2022р. за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками служб та підрозділів Головного управління Національної поліції в Херсонській області, що виразилось у невиконанні наказу начальника щодо евакуації (передислокації) підпорядкованих підрозділів у визначений безпечний район, а також відсутності деяких працівників поліції на службі, закінчено службове розслідування та рекомендовано за грубе порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1 ст.5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, абз.абз.1, 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, рекомендовано підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції звільнити зі служби в поліції. /т.1 а.с.77-89/

Згідно ч.1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною 4 ст.8 Закону України «Про Національну поліції» встановлено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Статтею 23 Закону України «Про Національну поліцію» закріплені основні повноваження поліції, зокрема пунктом 24 частини 1 встановлено, що поліція, бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості.

Статтею 24 Закону України «Про Національну поліцію» визначені додаткові повноваження поліції, а саме у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016р. №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських (надалі Правила №1179), які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.

Відповідно до п.1 Розділу І Правил №1179 встановлено, що вони поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Серед іншого в Розділі II Правил №1179 встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Дотримання вищезазначених вимог Закону України «Про Національну поліцію» та Правил етичної поведінки поліцейських є обов`язком кожного поліцейського незалежно від того, перебуває він під час виконання службових обов`язків чи у позаслужбовий час, що пов`язане з особливостями проходження служби в Національній поліції.

Аналіз наведених положень є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, а також посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Службова дисципліна, зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України.

Відповідно до ч.1 ст.26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

За обставинами справи, підставою для призначення і проведення службового розслідування стосовно ОСОБА_1 стала фактична відсутність його на службі та невиконання позивачем наказу керівника про евакуацію з м. Херсона.

Відсутність позивача на службі підтверджується актами №621/2/02-2022 від 07.05.2022р., №660/2/02-2022 від 10.05.2022р. та №1036/2022 від 31.05.2022р. /т.1 а.с.121-123/

Наказом Головного управління Національної поліції в Херсонській області від 24.02.2022р. №87 «Про введення Плану евакуації (передислокації) підрозділів Головного управління Національної поліції в Херсонській області в безпечний район», з 06.00, 24.02.2022р. введено в дію План евакуації (передислокації) підрозділів Головного управління Національної поліції в Херсонській області в безпечний район (п. 1 наказу). Основним місцем евакуації визначити Миколаївську область (п.2 наказу). Заступникам начальника Головного управління, керівникам структурних підрозділів апарату, начальникам територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції та підпорядкованих їм відділів і відділень поліції забезпечити виконання заходів, передбачених Планом. Організувати завантаження та вивезення у визначені безпечні райони службової документації, зброї та інших матеріальних цінностей. Довести до відома підпорядкованих працівників інформацію щодо місця передислокації Головного управління Національної поліції у відповідних областях (п. 3 наказу). /а.с.144/

Колегією суддів встановлено, що вказівку евакуюватися працівникам поліції було надано у месенджері в групі «УОАЗОР» начальником УОАЗОР Головного управління Національної поліції в Херсонській області Кутасовим Р.М. 25.02.2022р. о 14:10. /а.с.91-92/

Суд першої інстанції вірно не врахував доводи позивача з приводу того, що йому не було відомо про наказ щодо необхідності евакуації, оскільки вказані доводи спростовуються наявним в матеріалах рапортом ОСОБА_1 про неможливість евакуюватися, що є належним доказом на підтвердження того, що позивач знав і розумів про необхідність евакуюватися з м. Херсон для подальшого проходження служби. /т.1 а.с.107/

Також, наказ необов`язково має бути відданий у письмовій формі, також допускається форма його віддання усно з використанням технічних засобів зв`язку, а повідомлення на які посилається відповідач, на думку судової колегії є зрозумілими та не потребують подвійного тлумачення.

Віддання такого наказу про евакуацію з м. Херсона підтверджується письмовими поясненнями безпосереднього керівника позивача т.в.о. начальника Херсонського районного управління Головного управління Національної поліції в Херсонській області, наданими дисциплінарній комісії. /т.1 а.с.105-106/

Крім того, у жовтні 2021р. УОАЗОР Головного управління Національної поліції в Херсонській області розроблено детальний План евакуації Головного управління Національної поліції в Херсонській області (інвентарний №94дск від 25.10.2021р.), яким передбачено основні етапи та послідовність проведення евакуаційних заходів (знищений 24.02.2022р., акт № 1980/01/20-2022дск).

Також, плани евакуації розроблялись у всіх територіальних (відокремлених) підрозділах Головного управління Національної поліції в Херсонській області. У 2020 році відповідними підрозділами Херсонської обласною державною адміністрацією проводились тренування, які передбачали, зокрема, і проведення евакуації населення трьох сіл колишнього Голопристанського району Херсонської області. Для забезпечення евакуаційних заходів територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління Національної поліції в Херсонській області. УОАЗОР Головного управління Національної поліції в Херсонській області розроблено два алгоритми дій керівників підрозділів під час раптового військового вторгнення, якими передбачалася евакуація особового складу підрозділу наявним автотранспортом (службовим та приватним). Розроблені алгоритми були надіслані в усі територіальні (відокремлені) підрозділи з інструкцією по їх застосуванню. /т.1 а.с.135-136/

Колегія суддів зазначає, що ОСОБА_1 повинен був виконувати обов`язки щодо захисту загальнодержавних інтересів, у тому числі, й під час воєнного стану, оскільки склав Присягу поліцейського та є державним службовцем, який несе службу особливого характеру.

Держава може встановлювати для поліцейських окремий порядок проходження служби, який відрізняється від виконання обов`язків працівником за трудовим законодавством, і такий порядок може обмежувати права осіб, які проходять службу у поліції по відношенню до прав працівників, які виконують роботу за трудовим законодавством, у тому числі й шляхом зобов`язання евакуюватися з окупованої території з метою подальшого виконання службових обов`язків.

Позивач перебуваючи на службі в поліції, повинен був знати про основні евакуаційні заходи, усвідомлювати необхідність виїзду з окупованої території та повинен був, навіть за умов необізнаності про існування відповідних вказівок, вчинити дії з метою отримання таких.

Доводи позивача з приводу неможливості евакуюватися у зв`язку з відсутністю «зелених коридорів» не можуть бути розцінені як поважність відсутності на службі в період дії воєнного стану, оскільки служба в поліції вимагає наявність у її працівників додаткових психологічних якостей, таких як: відчуття відповідальності, здатність логічно мислити і дотримуватися спокою в складних ситуаціях, здатність приймати рішення у складних ситуаціях.

Крім того, станом на 31.05.2022р., зокрема, 1525 працівника поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області виконало наказ про евакуацію в безпечне місце за таких саме умов, про які зазначає позивач, та на сьогодні несуть службу в поліції. /т.1 а.с.101/

Враховуючи викладене, висновки дисциплінарної комісії щодо грубого порушення службової дисципліни, невиконання обов`язків поліцейського, вимог ч.4 ст.8, п.п.1, 2 ч.1 ст.18, п.24 ст.23, п.2 ст.24, ст.64 Закону України «Про Національну поліцію», ч.1 ст.5 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-УІІІ, абз.абз.1, 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, підполковником поліції ОСОБА_1 , заступником начальника слідчого відділення Херсонського районного управління поліції, є обґрунтованими та свідчать про вчинення позивачем тяжкого дисциплінарного проступку не сумісного з подальшим проходженням служби в поліції.

Згідно ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо безпідставності позовних вимог про протиправність наказу щодо звільнення позивача зі служби в поліції, оскільки він прийнятий в порядку передбаченому законодавством з урахуванням тяжкості проступку.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.

Позивачем не надано до суду доказів на підтвердження тих обставин, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а апеляційна скарга не спростовує висновків суду першої інстанції.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.80, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 у витребуванні доказів.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 31 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Суддя-доповідач А.В. Крусян
Судді О.В. Єщенко О.В. Яковлєв