Справа № 160/6923/23
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2023-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 червня 2023 року Справа № 160/6923/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Златіна Станіслава Вікторовича
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Магазин "Буревісник" до Бахмутської районної державної адміністрації, державного реєстратора Бахмутської районної державної адміністрації Донецької області Чинник Юлії Ігорівни про визнання дій та рішення протиправними, скасування рішення,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Бахмутської районної державної адміністрації Донецької області (далі Відповідач 1), в якому просить:
визнати протиправними дії державного реєстратора Бахмутської районної державної адміністрації Донецької області Чинник Юлії Ігорівни щодо державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
- скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», накладеного відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
- припинити обтяження речових прав у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», накладеного відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач під час підготовки здійснення операції з купівлі-продажу нерухомого майна дізнався, що державним реєстратором Чинник Ю.І. внесено запис про обтяження нерухомого майна, яке належить на праві власності позивача, а саме: магазину площею 428,3 кв.м., який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом на право власності на нерухоме майно №1119 від 09.11.2005 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 8927921 від 14.11.2005 року. Підставою для накладення обтяження слугувало рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 26.06.2020 року у справі № 2/185/2711/20. На адвокатський запит Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області зазначив про те, що 16.11.2020 року судом ухвалено рішення у справі № 2/185/2711/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження; позивач згідно матеріалів справи № 2/185/2711/20 не був стороною у даній справі, інформація про накладення арешту на нерухоме майно відсутня. Таким чином, запис про арешт нерухомого майна позивача внесений державним реєстратором незаконно, оскільки відсутнє відповідне рішення суду.
Ухвалою суду від 06.04.2023 року відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, залучено до участі у справі в якості співвідповідача державного реєстратора Бахмутської районної державної адміністрації Донецької області Чинник Юлії Ігорівни (далі Відповідач 2).
Відповідач 1 та відповідач 2 про час та місце розгляд справи повідомлені належним чином; відповідач 2 відзив на позовну заяву не надав.
Відповідач 1 надав суду відзив на позовну заяву, у якому просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки державний реєстратор самостійно приймає рішення та несе за них відповідальність; відповідач 1 не впливає на діяльність державного реєстратора. Відповідач 2 у відповідача 1 вже не працює, оскільки звільнений з посади. Відповідач 1 не має можливості надати суду витребувані судом документи через бойові дії, які тривають у Бахмуті.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, встановив наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Магазин «Буревісник» є зареєстрованою юридичною особою, що підтверджується випискою з ЄДРПОУ, копія якої міститься у матеріалах справи.
Позивачем через свого представника направлено запит до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області.
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області листом від 07.03.2023 року № 5-07/33/23 повідомив представник позивача про те, що згідно даних автоматизованої системи документообігу суду станом на 07.03.2023 року судові справи, стороною в яких є ТОВ «Магазин «Буревісник» відсутні. 16.11.2020 року судом ухвалено рішення по цивільній справі № 2/185/2711/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження; позивач згідно матеріалів справи № 2/185/2711/20 не був стороною у даній справі, інформація про накладення арешту на нерухоме майно відсутня; копію рішення у справі № 2/185/2711/20 надати не є можливим, оскільки ТОВ «Магазин «Буревісник» не є стороною у справі.
Згідно рішення Павлоградської міської ради від 17.02.2016 року № 61-р вулицю Карла Маркса перейменовано на вулицю Центральна.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Правовідносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, врегульовані Законом України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень №1952-ІV від 01.07.2004 року (далі Закон №1952).
Згідно пункту 1 частини 1 статті 2 Закону №1952 державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Згідно пункту 2 частини 1 статті 2 Закону №1952 Державний реєстр речових прав на нерухоме майно - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів таких прав.
Згідно частини 1 статті 5 Закону №1952 у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.
Згідно статті 6 Закону №1952 організаційну систему державної реєстрації прав становлять: 1) Міністерство юстиції України та його територіальні органи; 2) суб`єкти державної реєстрації прав: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації; акредитовані суб`єкти; 3) державні реєстратори прав на нерухоме майно.
Частина 1 ст. 10 Закону №1952 передбачає, що державним реєстратором є: 1) громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації прав; 2) нотаріус; 3) державний виконавець, приватний виконавець - у разі державної реєстрації обтяжень, накладених під час примусового виконання рішень відповідно до закону, а також у разі державної реєстрації припинення іпотеки у зв`язку з придбанням (передачею) за результатом прилюдних торгів (аукціонів) нерухомого майна, що є предметом іпотеки.
За приписами пунктів 1, 2, 3 частини третьої цієї статті державний реєстратор, зокрема:
- встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями, зокрема: відповідність обов`язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення у випадках, передбачених законом; відповідність повноважень особи, яка подає документи для державної реєстрації прав; відповідність відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що містяться у Державному реєстрі прав, відомостям, що містяться у поданих документах; наявність обтяжень прав на нерухоме майно; наявність факту виконання умов правочину, з якими закон та/або відповідний правочин пов`язує можливість виникнення, переходу, припинення речового права, що підлягає державній реєстрації;
- перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду заяви про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, зупинення державної реєстрації прав, відмови в державній реєстрації прав та приймає відповідні рішення;
- під час проведення реєстраційних дій обов`язково використовує відомості Державного земельного кадастру та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, а також відомості інших реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них чи у порядку інформаційної взаємодії з Державним реєстром прав, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи
Частиною 1 статті 18 Закону №1952 визначено, що державна реєстрація прав проводиться в такому порядку: 1) прийняття/отримання документів для державної реєстрації прав, формування та реєстрація заяви в базі даних заяв; 2) виготовлення електронних копій документів, поданих для державної реєстрації прав, шляхом сканування (у разі подання документів у паперовій формі) та їх розміщення у Державному реєстрі прав; 3) встановлення черговості розгляду заяв, зареєстрованих у базі даних заяв; 4) перевірка документів та/або відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень; 5) прийняття рішення про державну реєстрацію прав (у разі відсутності підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав); 6) відкриття розділу в Державному реєстрі прав та/або внесення до відкритого розділу або спеціального розділу Державного реєстру прав відповідних відомостей про речові права на нерухоме майно та їх обтяження, про об`єкти та суб`єктів цих прав; 7) формування витягу з Державного реєстру прав про проведену державну реєстрацію прав для подальшого використання заявником; 8) видача/отримання документів за результатом розгляду заяви.
Відповідно до ст. 3 Закону №1952 загальними засадами державної реєстрації прав є, зокрема, гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження.
Згідно з п.1 ч.2 ст. 27 Закону №1952 державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили.
З аналізу наведених норм, судом встановлено, що прийняттю рішення державного реєстратора про обтяження нерухомого майна передує перевірка відомостей Державного реєстру прав, відомостей реєстрів (кадастрів), автоматизованих інформаційних систем на наявність підстав для зупинення розгляду заяви, зупинення державної реєстрації прав, відмови у проведенні державної реєстрації прав та прийняття відповідних рішень.
В Україні діє Єдиний державний реєстр судових рішень, відповідно до якого жодних судових рішень про обтяження майна ТОВ «Магазин «Буревісник», в тому числі щодо об`єкта
нерухомого майна: кулінарії магазину, площа 428,3 кв.м., за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Карла Маркса (вул. Центральна), буд. 75, не має.
Також, суд звертає увагу, що за пошуком в графі справа № справа за номером № 2/185/2711/20 відсутня.
За пошуком в Єдиному державному реєстрі судових рішень за датою прийняття рішення 26.06.2020 року, не містяться рішення (ухвала) про обтяження нерухомого майна ТОВ «Магазин «Буревісник».
За пошуком в Єдиному державному реєстрі судових рішень стосовно обтяження майна ТОВ «Магазин «Буревісник» незалежно від дати прийняття судового рішення та найменування суду, не виявлено судових рішень, якими обтяжувалось майно ТОВ «Магазин «Буревісник».
При прийнятті рішення суд враховує відповідь Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської областівід 07.03.2023 року № 5-07/33/23., про те, що згідно даних автоматизованої системи документообігу суду станом на 07.03.2023 року судові справи, стороною в яких є ТОВ «Магазин «Буревісник» відсутні. 16.11.2020 року судом ухвалено рішення по цивільній справі № 2/185/2711/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану по Павлоградському, Юр`ївському районах та місту Павлограду Південно-Східного міжрегіонального управління юстиції (м. Дніпро) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження; позивач згідно матеріалів справи № 2/185/2711/20 не був стороною у даній справі, інформація про накладення арешту на нерухоме майно відсутня; копію рішення у справі № 2/185/2711/20 надати не є можливим, оскільки ТОВ «Магазин «Буревісник» не є стороною у справі.
Відомостей на спростування встановлених судом обставин та доказів, відповідачами до суду не надано.
Відтак, суд приходить до висновку про порушення державним реєстратором вимог Закону №1952 при прийнятті рішення індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 року, не здійснено належну перевірку відомостей стосовно наявності підстав для обтяження нерухомого майна ТОВ «Магазин «Буревісник».
Стосовно способу захисту порушених прав позивача, то суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Частиною другою цієї ж статті передбачено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частинами першої та другою статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
У разі задоволення позову суд може прийняти, зокрема рішення про: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Суд звертає увагу, що за юридичною позицією Конституційного Суду України право на судовий захист як вид державного захисту прав і свобод людини і громадянина передбачає і конкретні гарантії ефективного поновлення в правах шляхом здійснення правосуддя; відсутність такої можливості обмежує це право, яке за змістом частини другої статті 64 Конституції України не може бути обмежено навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану (абзац 15 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 7 травня 2002 року № 8-рп/2002).
Конституційний Суд України у Рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).
Отже, ефективний спосіб захисту прав та інтересів особи в адміністративному суді має відповідати таким вимогам: забезпечувати максимально дієве поновлення порушених прав за існуючого законодавчого регулювання; бути адекватним фактичним обставинам справи; не суперечити суті позовних вимог, визначених особою, що звернулася до суду; узгоджуватися повною мірою з обов`язком суб`єкта владних повноважень діяти виключно у межах, порядку та способу, передбаченого законом.
Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2021 року у справі № 480/4737/19.
У справі, що розглядається, позивач просив суд визнати протиправними дії відповідача щодо накладення обтяження на його майно, визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про державну реєстрацію обтяження майна позивача та скасувати державну реєстрацію обтяження на все майно, накладене на підставі спірного рішення.
Суд зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту свого порушеного права є сумісним з вимогами статті 2 та частини першої статті 5 КАС України, відповідає способам захисту порушеного права.
Зі змісту частини третьої статті 26 Закону № 1952-ІV вбачається, що не підлягають скасуванню та/або вилученню відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав. При цьому, можуть бути, зокрема, скасовані рішення державного реєстратора про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також державна реєстрація речових прав з одночасним визнанням, зміною чи припиненням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).
У справі, що розглядається, позивач не просить вилучити або скасувати відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, натомість позовні вимоги полягають у визнанні протиправним та скасуванні конкретного рішення державного реєстратора, в якому застосовано формулювання «арешт нерухомого майна», та скасування державної реєстрації обтяження всього майна, проведеної відповідно до цього рішення.
Крім того, з метою забезпечення ефективного поновлення у правах позивача, з урахуванням положень абзацу третього частини третьої статті 26 Закону № 1952-ІV, яка визначає, зокрема, що ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, суд вважає за необхідне також припинити обтяження речових прав, накладене на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.
Аналогічну правову позицію стосвно способу захисту порушених прав у даній категорії справ займає Верховний Суд у постанові від 08.02.2022 року у справі № 160/6762/21.
Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог статті 139 КАС України.
Керуючись ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними дії державного реєстратора Бахмутської районної державної адміністрації Донецької області Чинник Юлії Ігорівни щодо державної реєстрації обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
Скасувати державну реєстрацію обтяження у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», накладеного відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
Припинити обтяження речових прав у вигляді арешту нерухомого майна, належного Товариству з обмеженою відповідальністю «Магазину «Буревісник», накладеного відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 53319666 від 27.07.2020 16:27:09, Чинник Юлія Ігорівна, Бахмутська районна державна адміністрація Донецької області, Донецька обл.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Бахмутської районної державної адміністрації на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Магазин «Буревісник» судовий збір у розмірі 2684 грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Златін