Справа № 520/22973/21
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 червня 2023 року

м. Київ

справа № 520/22973/21

адміністративне провадження № К/990/18723/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Олендера І.Я.,

суддів: Гончарової І.А., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 01.05.2023 у справі №520/22973/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний і проектний інститут «Східбудпроект» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний і проектний інститут «Східбудпроект» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області №14/20-40-16-18 від 01.10.2021 про виключення з Реєстру платників єдиного податку, прийняте щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний і проектний інститут «Східбудпроект» та зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області поновити статус платника єдиного податку юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний і проектний інститут «Східбудпроект».

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.02.2022 позовні вимоги задоволено.

Другий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 01.05.2023, визнавши неповажними причини пропуску Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України строку на апеляційне оскарження, відмовив у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.02.2022 у справі №520/22973/21.

Не погодившись з рішенням суду апеляційної інстанції, Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України за допомогою підсистеми «Електронний суд» 24.05.2023 звернулось з касаційною скаргою до Верховного Суду. Обґрунтовуючи касаційну скаргу скаржник посилається на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права. Зокрема, контролюючий орган вказує на незаконність прийняття Другим апеляційним адміністративним судом рішення, яке, зважаючи на відсутність законних підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, перешкоджає подальшому провадженню у справі.

При вирішенні питання щодо відкриття касаційного провадження у справі за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, Судом з`ясовано наступні обставини.

Харківський окружний адміністративний суд рішенням від 16.02.2022 (прийнятим в порядку спрощеного позовного провадження) позовні вимоги задовольнив. Вирішив питання щодо розподілу судових витрат. Повний текст рішення виготовлено та підписано 16.02.2022.

Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції про задоволення позову, Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України за допомогою підсистеми «Електронний суд» 15.11.2022, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, звернулось з апеляційною скаргою до Другого апеляційного адміністративного суду з метою його оскарження. Одночасно відповідачем до апеляційної скарги було долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування поважності причин пропуску якого апелянт послався на введений на території України правовий режим воєнного стану, як форс-мажорну обставину, що позбавила відповідача можливості вільно розпоряджатися своїми процесуальними правами, у тому числі й подати апеляційну скаргу з дотриманням положень КАС України. Додатково апелянт звернув увагу, що процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції від 16.02.2022 припав саме на введення воєнного стану на всій території України та простою в роботі Головного управління ДПС у Харківській області, що також суттєво обмежило процесуальні права останнього. З огляду на зазначені обставини, просить визнати підстави пропуску строку на апеляційне оскарження поважними та поновити пропущений строк.

13.04.2023 Другий апеляційний адміністративний суд ухвалами: визнав неповажними наведені апелянтом у клопотанні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження, а подану ним апеляційну скаргу залишив без руху як таку, що подана без дотримання положень статті 295 КАС України. При цьому, суд визначив скаржнику строк тривалістю у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали, впродовж якого особа має право звернутися до суду та надати обґрунтовану заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин пропуску строку, якщо такі є, з доданням до неї (нього) доказів на підтвердження вказаних у заяві (клопотанні) обставин.

Залишаючи подану контролюючим органом апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції керувався тим, що апелянт, у клопотанні про поновлення пропущеного строку, не навів поважних причин його пропуску, які могли б бути визнані судом поважними та не надав належних і допустимих доказів на їх підтвердження.

Зокрема, дослідивши подане відповідачем клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції зазначив, останнє не містить обґрунтованих доводів, належних та допустимих доказів того, що своєчасне подання апеляційної скарги у цій справі було неможливе саме через введений в країні воєнний стан.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022, який діє і по теперішній час.

Поряд з цим, суд апеляційної інстанції звернув увагу, що Указ Президента України від 24.02.2022 №64/2022 стосується лише введення воєнного стану в Україні, будь-яких змін щодо строків розгляду справ, інших процесуальних строків вказаний Указ не містить; зміни в частині процесуальних строків до КАС України не вносились.

Так, Державною податковою службою України було видано наказ від 24.02.2022 №243-о «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органів», яким запроваджено простій у роботі ДПС України та її територіальних органів, зокрема, й у Головному управлінні ДПС у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу ДПС України.

З метою забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, здійснення повноважень, передбачених законом, наказами ДПС України від 11.03.2022 №168 «Про припинення простою у роботі», від 14.04.2022 №189 «Про припинення простою в роботі деяких територіальних органів ДПС» припинено простій у роботі територіальних органів ДПС України, крім Головного управління ДПС у Донецькій області, Головного управління ДПС у Луганській області та Головного управління ДПС у Херсонській, АР Крим та м. Севастополі, зобов`язано керівників територіальних органів здійснювати організацію роботи виключно із першочерговим гарантуванням безпечних умов роботи, збереження життя та здоров`я підпорядкованих працівників, для чого запроваджувати простій у роботі територіальних органів або дистанційну роботу для підпорядкованих працівників.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що ДПС України, видаючи накази про припинення простою у роботі територіальних органів ДПС, а так само про забезпечення безперебійної роботи територіальних органів ДПС, мала на меті забезпечення реалізації державної податкової політики, контролю за надходженням до бюджетів та державних цільових фондів податків, зборів, платежів, здійснення повноважень, передбачених законом, у зв`язку з чим організація трудового процесу в територіальних органах ДПС України мала передбачати виконання працівниками своїх функцій і повноважень. При цьому, ДПС України надала право керівникам територіальних органів здійснювати організацію роботи виключно із першочерговим гарантуванням безпечних умов роботи, збереження життя та здоров`я підпорядкованих працівників, для чого запроваджувати простій у роботі територіальних органів або дистанційну роботу для підпорядкованих працівників.

У свою чергу, доказів того, що всі працівники Головного управління ДПС у Харківській області або інших територіальних підрозділів Державної податкової служби України (в яких в яких простою немає) впродовж понад восьми місяців з дня ухвалення судом першої інстанції рішення (16.02.2022) до дати звернення з апеляційною скаргою (15.11.2022) знаходяться у простої та/або не здійснюють юридичне супроводження справ відповідачем до суду не надано.

Таким чином, оцінивши доводи апелянта у заяві про поновлення пропущеного строку, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що посилання на введення на території України воєнного стану не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги для органу державної влади без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до апеляційного суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу відповідача, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, як на думку суду, не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у більш стислий строк.

Неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги, як наголосив суд, є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Також суд звернув особливу увагу на те, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків

Проміжок часу, який сплинув після ухвалення рішення судом першої інстанції (16.02.2022) до звернення апелянта з апеляційною скаргою (15.11.2022), на переконання суду, є досить тривалим, значно перевищує процесуальний строк встановлений КАС України та вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника в апеляційному перегляді судового рішення у даній справі.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначені відповідачем у клопотанні щодо поважності підстав пропуску строку на апеляційне оскарження доводи свідчить виключно про намагання скаржника домогтися безпідставного поновлення судом строку на апеляційне оскарження та нівелювання принципом правової визначеності.

Таким чином, встановивши факт подання відповідачем апеляційної скарги поза межами процесуального строку, встановленого законом для апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції, без надання при цьому належних та допустимих доказів неможливості подання апеляційної скарги у встановлений законом строк або інших доказів, які дають підстави для поновлення пропущеного строку звернення з апеляційної скаргою, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність залишення поданої відповідачем апеляційної скарги без руху, з визначенням скаржнику строку для виконання у порядку та у спосіб зазначених вище в ухвалі вимог.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України до суду подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Контролюючий орган повторно звернув увагу суду на те, що указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан. З метою збереження життя та здоров`я працівників ДПС України та її територіальних органів наказом ДПС України №243-о від 24.02.2022 «Про встановлення простою у роботі Державної податкової служби України та її територіальних органах» встановлено простій у роботі ДПС України та її територіальних органах. З огляду на постійні ворожі артилерійські та ракетні обстріли, з метою збереження життя та здоров`я працівників Головного управління ДПС у Харківській області, наказом від 15.04.2022 №15-о/ВС запроваджено простій у роботі структурних підрозділів підпорядкованого територіального органу за виключенням окремих осіб. Заявник також звернув увагу суду на небезпечність ситуації в м. Харкові, а саме: територія міста відноситься до районів проведення воєнних (бойових) дій, ворогом здійснюються постійні обстріли адміністративних будівель та критичної інфраструктури міста, що унеможливлює безперебійну та нормальну роботу контролюючого органу; на неможливість доступу до всіх інформаційних баз через пошкодження великої кількості комп`ютерної техніки, перебоїв з електроенергією та доступом до мережі Інтернет. Заявник зазначив, що ворогом двічі здійснено ворожій обстріл будівлі по вул. Чернишевського, 41, де в приміщенні зберігались матеріали справи №520/22973/21, що об`єктивно затримало процес подання апеляційної скарги у цій справі.

Другий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 01.05.2023, визнавши наведені відповідачем підстави пропуску строку апеляційного оскарження неповажними, відмовив у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження (пункт 4 частини перша статті 299 КАС України).

Враховуючи наведене, за результатами оцінки зазначених, у надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстав, суд може визнати їх поважними та відкрити апеляційне провадження або визнати такі підстави неповажними, у зв`язку з чим відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Як зазначено вище, суд апеляційної інстанції ухвалою від 13.04.2023 визначив відповідачу достатній строк щодо реалізації права та надання обґрунтованої заяви (клопотання) про поновлення строку апеляційного оскарження із наведенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, якщо такі є, з доданням до неї (нього) доказів на підтвердження вказаних у заяві (клопотанні) обставин. Наведені контролюючим органом у клопотанні, надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, підстави пропуску строку апеляційного оскарження судом визнано неповажними, у зв`язку з чим у відкритті апеляційного провадження було відмовлено, що відповідає правильному застосуванню КАС України.

Зокрема, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, Другий апеляційний адміністративний суд не знайшов поважними причини пропуску процесуальних строків на апеляційне оскарження у цій справі, оскільки обґрунтовуючи поважність підстав пропуску строку на апеляційне оскарження, контролюючий орган зазначив причини попуску процесуального строку аналогічні тим, що були наведені ним при поданні апеляційної скарги, та які судом було визнано неповажними, а саме: строк пропущено з підстав запровадження в Україні воєнного стану. При цьому жодних доказів на підтвердження обставин, викладених в заяві відповідач до суду не надав.

За результатом розгляду поданої відповідачем, на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, заяви про поновлення пропущено строку, судом апеляційної інстанції не було встановлено обставин, що перешкоджали контролюючому органу через запровадження в Україні воєнного стану звернутись до суду із апеляційною скаргою вчасно.

Суд повторно наголосив, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо апеляційну скаргу подає суб`єкт владних повноважень і не наводить належного обґрунтування причин, які унеможливили подання апеляційної скарги у більш стислий строк та не надає відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу цього державного органу, що в свою чергу обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції критично оцінив посилання скаржника, як на поважність причин пропуску ним строку на апеляційне оскарження, на велику завантаженість працівників контролюючого органу, у зв`язку з перебуванням частини працівників в простої вважаючи, що труднощі в організації належного виконання обов`язків працівників суб`єкта владних повноважень (зокрема, завантаженість) не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають останньому оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

Суд окремо звернув увагу, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Таким чином, як вказав суд, неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Суд наголосив, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України.

Суд також вказав про ненадання заявником доказів в обґрунтування тверджень про наявність перебоїв з електроенергією та доступом до мережі Інтернет; пошкодження комп`ютерної техніки, матеріалів судових проваджень, зокрема, й по справі №520/25723/21, унаслідок ворожих обстрілів будівлі №41 по вулиці Чернишевського в місті Харкові, які відбулися після подання апеляційної скарги відповідачем.

Суд апеляційної інстанції також зазначив, що заявником не надано суду доказів на підтвердження того, що подання апеляційної скарги на судове рішення від 16.02.2022 у цій справі стало можливим лише у листопаді 2022 року враховуючи, що представники Головного управління ДПС у Харківській області зареєстровані у підсистемі «Електронний суд» та мають доступ до всіх документів поданих в електронному вигляді, про що свідчить факт подання 15.11.2022 за допомогою підсистеми «Електронний суд» цієї апеляційної скарги відповідачем.

При цьому, суд апеляційної інстанції повторно звернув увагу відповідача, що проміжок часу, який сплинув після ухвалення рішення судом першої інстанції (16.02.2022) до звернення з апеляційною скаргою (15.11.2022) є досить тривалим та значно перевищує процесуальний строк встановлений КАС України, що, на переконання суду, вказує на відсутність процесуальної зацікавленості скаржника в апеляційному перегляді судового рішення у даній справі.

Контролюючий орган, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, на думку суду апеляційної інстанції, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Враховуючи зазначене вище, апеляційний адміністративний суд, з урахуванням правової позиції Європейського суду з прав людини та Верховного Суду дійшов висновку, що за відсутності у контролюючого органу інших обґрунтувань поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, крім тих, яким вже апеляційним адміністративним судом було надано правову оцінку, а також враховуючи ту обставину, що зазначені скаржником доводи для поновлення строку на апеляційне оскарження не свідчать про наявність обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, підстави наведені апелянтом для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції не можуть бути визнані поважними, а пропущений строк таким, що підлягає поновленню.

За результатом вищезазначеного, суд касаційної інстанції вважає, що Другий апеляційний адміністративний суд, визнавши за результатом оцінки доводів викладених у клопотанні про поновлення строку, надісланого на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, наведені відповідачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними, дійшов правильного висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.02.2022 у справі №520/22973/21.

Доводи касаційної скарги щодо встановлення судом апеляційної інстанції неправомірних обмежень у реалізації контролюючим органом права на апеляційне оскарження судового рішення не спростовують вищенаведених висновків про очевидне правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права.

При цьому, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.

Керуючись пунктом 5 частини першої, частини другої статті 333 КАС України, Суд -

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 01.05.2023 у справі №520/22973/21 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-дослідний і проектний інститут «Східбудпроект» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді І.Я. Олендер

І.А. Гончарова

Р.Ф. Ханова