Справа № 160/21199/22
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області (далі - відповідач). У позові, з урахуванням оновленої редакції, просить:
- визнати протиправним та скасувати Наказ начальника Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області» від 13.12.2022 №372 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності майора поліції ОСОБА_1 у виді зауваження за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, що виразилось у неналежному розгляді та невнесенні матеріалів ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄО ВП №3056 від 18.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що наказ Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейських відділення поліції № 1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області» від 13.12.2022 №372 в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження за порушення службової дисципліни є протиправним та підлягає скасуванню, з огляду на те, що службове розслідування відносно позивача проведено не об`єктивно, дисциплінарною комісією не відібрані пояснення від безпосереднього керівника ОСОБА_1 , інших осіб (зокрема заявників), у висновку не зазначені всі документи та матеріали, що стали підставою для встановлення вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку. У мотивувальній частині висновку службового розслідування безпосередньо не зазначено про обставини та наявність вини ОСОБА_1 щодо внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення за заявами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Також у мотивувальній частині висновку не проаналізовано характер вчиненого ОСОБА_1 проступку, обставини, за яких він був вчинений, ступінь вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку ставлення до служби. Крім того, дисциплінарною комісією не надано жодної оцінки та не враховано письмових пояснень позивача. У висновку службового розслідування відсутній безпосередній висновок щодо наявності у діях позивача дисциплінарного проступку, а лише запропоновано притягти ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді зауваження.
Ухвалами суду позовну заяву було залишено без руху та продовжено строк усунення недоліків, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

На виконання вимог ухвали суду позивачем усунуті недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 29.03.2023 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

10.05.2023 від представника ГУНП в Дніпропетровській області надійшли письмові пояснення на позовну заяву, в яких останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження було накладено на позивача у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, та створено дисциплінарну комісію, якою встановлено порушення начальником слідчого відділення поліції ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме: вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, що виразилося у неналежному розгляді та невнесенні матеріалів ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO ВП №3056 від 18.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено. За наслідками службового розслідування прийнято оскаржуваний наказ.

Вивчивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини та оцінивши наведені сторонами доводи і докази, при розгляді спору, суд виходить з наступного.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 проходить службу в ГУНП на посаді начальника слідчого відділення відділення поліції №1 Павлоградського районного відділу ГУНП в Дніпропетровській області.

02.11.2022 з УГІ ГУНП до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла доповідна записка від 26.10.2022 №50/1-495 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП» (вх. №7284 від 02.11.2022), у якій зазначено відомості про виявлені 19.10.2022 поліцейськими УГІ, СУ та ВД ГУНП порушення під час заходів за окремими напрямками службової діяльності у відділенні поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП.

У зв`язку з надходженням доповідної записки від 26.10.2022 №50/1-495 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП» (вх. №7284 від 02.11.2022) наказом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області №345 від 08.11.2022 призначено проведення службового розслідування щодо виявлених 19.10.2022 поліцейськими УГІ, СУ та ВД ГУНП порушень під час заходів за окремими напрямками службової діяльності у відділенні поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП.

21.11.2022 наказом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області №355 продовжено строк проведення службового розслідування призначеного наказом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області від 08.11.2022 №345.

Висновком службового розслідування за результатами проведених поліцейськими УГІ, СУ, ВД ГУ НП заходів за окремими напрямками службової діяльності у відділенні поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП, затвердженим начальником Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 07.12.2022, встановлено, що 02.11.2022 з УГІ ГУНП до Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла доповідна записка від 26.10.2022 №50/1-495 «Про результати проведених заходів підтримки і контролю у ВП №l Павлоградського РВП ГУНП» (вx. №7284 від 02.11.2022), у якій зазначено відомості про виявлені 19.10.2022 поліцейськими УГІ, СУ та ВД ГУНП порушення під час заходів за окремими напрямками службової діяльності у відділенні поліції №l Павлоградського РВП ГУНП.

Так, керівництвом відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП не здійснюється контроль за станом прийняття та реєстрацією заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події. Поліцейські вдаються до приховування злочинів, шляхом умовляння потерпілих складати «зустрічні» заяви та в подальшому матеріали списують до справи ВП без проведення належних перевірок. Під час детального опрацювання інформації та проведення у межах компетенції, зворотного зв?язку з громадянами, поліцейськими УГІ ГУНП встановлено, що вони погоджувались з пропозиціями поліцейських ВП, оскільки, ті повідомляли, що «їх будуть постійно викликати до поліції та все одно злочинців не знайдуть».

Так, 18.07.2022 до ЄО ВП за №3056 зареєстровано заяву ОСОБА_2 про те, що невідома особа під приводом надання послуг з отримання матеріальної допомоги, через мережу Інтернет, шахрайським способом заволоділа грошима заявниці у сумі 12100 грн. При цьому, не зважаючи на те, що у вказаному матеріалі наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, керівництвом відділення поліції відповідні відомості до ЄРДР не внесено і його розглянуто відповідно до Закону України «Про звернення громадян» та без проведення належної перевірки довідкою списано до справи ВП. Ужити поліцейськими УГІ ГУНП заходами матеріал ЄО ВІ від 18.07.2022 №3056 було перереєстровано до ЄО ВП від 19.10.2022 №4573 та слідчим відділом внесено відомості до ЄРДР за №0000349 за ознаками злочину, передбаченого ч.3 ст.190 КК України і розпочато досудове розслідування.

З пояснення заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення ВП №l Павлоградського РВП ГУНП майора поліції Лихвар Ірини Миколаївни (0049029), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - смт Юр?ївка, Дніпропетровської області, освіта вища, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 01.03.2021, діючих дисциплінарних стягнень не має, за місцем проходження служби характеризується позитивно, відповідна характеристика у матеріалах справи, слідує те, що під час вивчення матеріалу ЄО ВП від 18.07.2022 №3056 за зверненням гр. ОСОБА_2 було встановлено, що 18.07.2022 заявниця у мережі Інтернет знайшла оголошення, де було вказано про допомогу для переселенців, перейшла за посиланням, добровільно внесла всі дані банківської картки, після чого у неї з банківської картки було списано грошові кошти в сумі 12200 грн. У своїй заяві гр. ОСОБА_2 власноручно зазначила, що до поліції звернулась з метою інформування та фіксації даного факту. У зв?язку з чим, за даним фактом відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було, а відправлено на доопрацювання.

Оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , (0151252) ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження - c. Богданівка, Павлоградського району, Дніпропетровської області, освіта базова вища, в НПУ з 07.11.2015, на посаді з 15.02.2021, пояснив, що у нього на розгляді перебував матеріал ЄО ВП №3056. У зв?язку з тим, що СВ ВП №1 Павлоградського РВП ГУНП було надано супровідний лист про те, що в даних матеріалах не вбачається ознак кримінального правопорушення та саме СВ приймає рішення про внесення відомостей до ЄРДР, ним було списано даний матеріал до справи ВП.

Опитаний в ході службового розслідування начальник сектору кримінальної поліції відділення поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 пояснив, що ним було погоджено довідку про списання до справи матеріалу ЄО ВП №3056, так як СВ не встановлено ознак кримінального правопорушення.

Крім того, 14.09.2022 до ЄО ВП за №4060 було зареєстровано заяву гр. ОСОБА_3 про шахрайські дії невідомої особи, яка за допомогою мережі Інтернет, під приводом надання послуг з оренди житла заволоділа грошима у сумі 3 000 грн. При цьому, не зважаючи на те, що у вказаному матеріалі наявні ознаки вчинення кримінального правопорушення, керівництвом відділення поліції відповідні відомості до ЄРДР не внесено і його розглянуто відповідно до ЗУ «Про звернення громадян» та без проведення належної перевірки довідкою списано до справи ВП. Ужити поліцейськими УГІ ГУНП заходами матеріал ЄО ВП від 14.09.2022 №4060 було перереєстровано до ЄО ВП від 19.10.2022 №4572 та сектором дізнання внесено відомості до ЄРДР за №0000349 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.190 КК України і розпочато досудове розслідування.

З пояснення заступника начальника відділення поліції - начальника слідчого відділення ВП №l Павлоградського РВП ГУНІ майора поліції Лихвар І.М. слідує те, що під час вивчення матеріалу ЄО ВП від 14.09.2022 №4060 за зверненням гр. ОСОБА_3 , було встановлено, що 13.09.2022 заявниця у мережі Інтернет знайшла оголошення про оренду квартири у м. Павлограді. Після чого, перейшовши за посиланням, ОСОБА_3 добровільно перерахувала грошові кошти в сумі 3000 грн. та більше з нею ніхто не зв?язався. У своїй заяві гр. ОСОБА_3 власноручно зазначила, що до поліції звернулась з метою інформування та фіксації даного факту, а у своєму поясненні повідомила, що писати заяву про вчинення кримінального правопорушення, вона відмовляється. Крім того, офіційних документів про рух коштів по банківському рахунку, ОСОБА_3 не надала, не зазначила повних даних рахунку отримувача. У зв?язку з чим, за даним фактом відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено не було, а було відправлено на доопрацювання.

Як пояснив оперуповноважений сектору кримінальної поліції відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_7 , у нього на виконанні перебував матеріал ЄО ВП від 14.09.2022 №4060, за заявою гр. ОСОБА_3 про те, що невстановлена особа, шляхом зловживання довірою заволоділа грошовими коштами у сумі 3000 грн. Даний факт не було внесено до ЄРДР, так як заявниця власноруч написала зустрічну заяву про небажання подальшого розбирання по даному факту. Внаслідок чого, вказаний матеріал було списано до справи ВП.

Опитаний в ході службового розслідування начальник сектору кримінальної поліції відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 пояснив, що ним було погоджено довідку про списання до справи матеріалу ЄО BП №4060, так як СВ не встановлено ознак кримінального правопорушення.

Опитаний в ході службового розслідування заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області майор поліції ОСОБА_8 повідомив, що довідку про списання до справи матеріалу ЄO №4060 від 14.09.2022 ним було погоджено у зв?язку з наявністю зустрічної заяви від гр. ОСОБА_2 про припинення проведення розбирань за фактом її звернення до поліції 14.09.2022.

На підставі встановлених в ході проведення службового розслідування фактів, дисциплінарною комісією було запропоновано, зокрема:

- відомості за результатами, викладеними у доповідній записці УГІ ГУНП щодо виявлених 19.10.2022 поліцейськими УГІ, СУ, ВД ГУНП порушень під час заходів за окремими напрямками службової діяльності у відділенні поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП вважати такими, що знайшли своє об`єктивне підтвердження;

- службове розслідування вважати закінченим;

- за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, що виразилося у неналежному розгляді та невнесенні матеріалів ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO BП №3056 від 18.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, застосувати до заступника начальника відділення поліції начальника СВ відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Наказом Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області №372 від 13.12.2022 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», підпункту 8 пункту 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570, що виразилося у неналежному розгляді та невнесенні матеріалів ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO BП №3056 від 18.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань, застосовано до заступника начальника відділення поліції начальника СВ відділення поліції №l Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_1 (0049029) дисциплінарне стягнення у виді зауваження.

Не погодившись із застосованим до нього дисциплінарним стягненням у виді зауваження, позивач звернувся із цим позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до п.п.1, 2 частини 1 статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, регламентує сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст.19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893.

Згідно з розділом VI Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.

У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Враховуючи думку членів дисциплінарної комісії та на підставі поданих матеріалів службового розслідування уповноважений керівник може прийняти рішення про накладення на поліцейського іншого виду дисциплінарного стягнення, що відрізняється від запропонованого дисциплінарною комісією.

З аналізу наведених норм, суд дійшов висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Таким чином, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Матеріалами справи встановлено, що підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження став висновок службового розслідування за фактом порушень службової дисципліни окремими працівниками поліції.

Судом з наказу від 13.12.2022 №372 встановлено, що під час проведеного службового розслідування комісія встановила порушення позивачем службової дисципліни, що виразилося у неналежному розгляді та невнесенні матеріалів ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO BП №3056 від 18.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно п.п. 8 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 №570 передбачено начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України, розглядає заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про кримінальні правопорушення, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Відповідно до п.1 глави 2 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 №298 до Реєстру вносяться відомості про: час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Аналізуючи наведені норми законодавства, суд вважає за необхідне зазначити, що на позивача як на начальника слідчого відділення відділення поліції №1 Павлоградського районного відділу ГУНП в Дніпропетровській області покладені обов`язки щодо розгляду всіх заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, які надійшли до відділення поліції №1 Павлоградського районного відділу ГУНП в Дніпропетровській області, та забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР.

З матеріалів службового розслідування, судом встановлено, що матеріали ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO BП №3056 від 18.07.2022 містили ознаки кримінальних правопорушень, зокрема, ч.3 ст.190 КК України та ч.1 ст.190 КК України, однак позивачем листами від 24.09.2022 та від 18.07.2022 було повідомлено начальника відділення поліції №1 Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Віталія Редьку, що означені матеріали не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР, у зв`язку з чим відомості про означені кримінальні правопорушення не були внесені ОСОБА_1 до ЄРДР.

Надавши оцінку встановленим обставинам, суд дійшов висновку, що бездіяльність позивача щодо розгляду повідомлень про кримінальні правопорушення та забезпечення внесення відомостей про них до ЄРДР протягом 24 годин від їх надходження є порушенням службової дисципліни, дотримання якої передбачено ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції вимог п.п.8 п.4 розділу V Положення №570, тобто є дисциплінарним проступком.

Водночас судом не приймаються до уваги твердження ОСОБА_1 стосовно того, що підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, оскільки службовим розслідуванням достеменно встановлено, що матеріали ЄО ВП №4060 від 14.09.2022 та ЄO BП №3056 від 18.07.2022 містили ознаки кримінальних правопорушень, однак з невідомих причин відомості відносно них не були внесені позивачем до ЄРДР.

Більш того є неприйнятними і твердження позивача відносно того, що в заявах від 14.09.2022 та від 18.07.2022 заявники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зазначили, що звернулись до поліції лише для інформування про ці факти, тож достатніх підстав для внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінальних правопорушень у ОСОБА_1 не було, оскільки положення п.п. 8 п. 4 розділу V Положення №570 містять імперативні приписи відносно розгляду заяв про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції і забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування.

Щодо тверджень ОСОБА_1 відносно того, що у висновку службового розслідування дисциплінарною комісією не враховано ступінь вини позивача, обставини, що пом`якшують відповідальність, зокрема, попередню поведінку позивача, відсутність у неї протягом всього строку служби в поліції дисциплінарних стягнень, добросовісне ставлення до служби, то такі на переконання суду є також безпідставними, з огляду на те, що по-перше у висновку службового розслідування від 07.12.2022 дисциплінарною комісією зазначено про відсутність діючих дисциплінарних стягнень у позивача та про її позитивну характеристику, по-друге за вчинений ОСОБА_1 дисциплінарний проступок до неї було застосовано найлегше дисциплінарне стягнення зауваження.

Відтак, суд приходить до висновку, що дисциплінарна комісія у даному конкретному випадку всебічно, повно та об`єктивно дослідила та встановила обставини діяння позивача як поліцейського із одночасним вірним встановленням його сутності.

Отже, суд з урахуванням викладеного вище, вважає, що встановлені службовим розслідуванням обставини в достатній мірі підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Слід зазначити, що позивачем не надано суду пояснень та доказів на спростування здійснення ним відповідного дисциплінарного проступку.

Таким чином, суд вважає, що відповідач при прийнятті спірного наказу діяв на підставі, у межах повноважень, та у спосіб передбачений законодавством України.

Поряд з цим, при вирішенні справи суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Отже, суд вказує, що інші аргументи та підстави, зазначені позивачем, не спростовують висновків суду, викладених вище, оскільки судом надано правову оцінку основним аргументам, на яких ґрунтувалися доводи та заперечення учасників справи та оцінено їх в розрізі норм чинного законодавства та встановлених обставин справи.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позовна заява не підлягає задоволенню.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст.90, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Павлоградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова