Справа № 559/1849/23
Суддя: Панчук М. В.
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 559/1849/23
Провадження № 2-а/559/29/2023
УХВАЛА

05 червня 2023 року м. Дубно

Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Панчук М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 (зазначене місце проживання: АДРЕСА_1 ) до поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону УПП в Рівненсткій області ДПП сержанта поліції Смоляр Оксани Леонідівни (вказана адреса: вул. С.Бандери, 14-А, м. Рівне) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом про скасування постанови серії БАБ №522554 від 18.05.2023 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 121/3, ч. 2 ст. 122, ч. 1 ст. 126 КУпАП, зазначивши відповідачем: поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону УПП в Рівненсткій області ДПП сержанта поліції Смоляр О.Л.

Перевіривши адміністративний позов з доданими до нього матеріалами, суддею встановлено наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАСУ суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана постанова була винесена 18.05.2023, а з адміністративним позовом позивач звернувся до суду 02.06.2023, тобто поза межами встановленого законом строку звернення. Разом з тим, заяви про його поновлення із причинами пропуску такого не подав.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Всупереч наведеному, позивачем до позовної заяви додано неякісну копію оскаржуваної постанови, що унеможливлює з`ясування її змісту.

Вказані недоліки підлягають усуненню у спосіб - надання якісних копій оскаржуваної постанови.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При зверненні до суду позивач судовий збір не сплатив, посилаючись на ч. 5 ст. 288 КУпАП. Разом з тим, відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 року (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом №3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2023 році становить 536,80 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, або вказати підстави звільнення від сплати такого у відповідності до ЗУ "Про судовий збір".

Також, за змістом пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАСУ в позовній заяві, зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного із відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

На переконання суду, системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 126 та ч.1 ст. 121-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а належним відповідачем є саме відповідний орган (підрозділ) Національної поліції Департамент Патрульної поліції національної поліції України.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема ч. 1 ст. 126 та ч.1 ст. 121-3 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань "від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення", "розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст.222 - 244-20 КУпАП" вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 17.09.2020 року по справі №742/2298/17 та від 26.12.2019 року по справі №724/716/16-а.

Відповідно до ст.ст. 42, 46 КАС України на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі.

З урахуванням того, що позов пред`явлений до поліцейського, а не до відповідного органу (підрозділу) Національної поліції, а в даному випадку УПП в Рівненській області, виникає необхідність в роз`ясненні позивачу право на визначення із належним відповідачем у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

З огляду на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 121-123, 160, 161, 168, 169, 286 КАС України, суддя

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону УПП в Рівненсткій області ДПП сержанта поліції Смоляр Оксани Леонідівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення- залишити без руху.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків десятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя М.В. Панчук