Справа № 160/10156/23
Суддя: Калугіна Наталія Євгенівна
Дата ухвалення: 2023-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 червня 2023 року Справа № 160/10156/23
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Калугіна Н.Є., розглянувши матеріали позову керівника Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Служби у справах дітей Вербківської сільської ради Павлоградського району та Дніпропетровської обласної державної адміністрації до Виконавчого комітету Вербківської сільської ради Павлоградського району в особі Відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Вербківської сільської ради Павлоградського району про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Павлоградської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Служби у справах дітей Вербківської сільської ради Павлоградського району та Дніпропетровської обласної державної адміністрації звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області в особі відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту виконавчого комітету Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області щодо ненарахування та невиплати випускникам навчальних закладів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , одноразової грошової допомоги, передбаченої ч. 7 ст. 8 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», в розмірі не менше шести прожиткових мінімумів;

- зобов`язати виконавчий комітет Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області в особі відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту виконавчого комітету Вербківської сільської ради Павлоградського району Дніпропетровської області нарахувати та виплатити випускникам навчального закладу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , одноразову грошову допомогу, передбачену ч. 7 ст. 8 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування», у розмірі не менше шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку, кожному.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2023 позовну заяву - залишено без руху. Надано прокурору термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- позовної заяви із уточненням в інтересах кого подано позов та визначити реквізити осіб, відповідно до статтей 160, 161 КАС України, належним складом учасників (позивачів та відповідачів) та обґрунтуванням підстав здійснення виконавчим комітетом Вербківської сільської ради Павлоградського району в особі Відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Вербківської сільської ради Павлоградського району виплати одноразової грошової допомоги конкретним випускникам навчальних закладів та в чому саме проявилася бездіяльність (як саме мав би діяти відповідно до правового регулювання діяльності відділ освіти) вказаного прокурором в позовній заяві відповідача.

На виконання вимог ухвали суду прокурором 29.05.2023 надано до суду уточнений адміністративний позов із обґрунтуванням його подання в інтересах держави в особі Служби у справах дітей Вербківської сільської ради Павлоградського району та Дніпропетровської обласної державної адміністрації. Крім того, до уточненого позову долучено заяви про залучення у справі в якості третіх осіб ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Суд, дослідивши подані на усунення недоліків документи, виходить з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".

Конституційний Суд України у Рішенні від 08 квітня 1999 року №3-рп/99 у справі за конституційним поданням щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), з`ясовуючи поняття «інтереси держави», зазначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту.

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у статті 131-1 Конституції України та статті 23 Закону «Про прокуратуру».

Звертаючись до суду з даним адміністративним позовом, прокурор послався на порушення інтересів держави в особі Служби у справах дітей Вербківської сільської ради Павлоградського району та Дніпропетровської обласної державної адміністрації з метою захисту інтересів держави у сфері охорони дитинства, а також прав третіх осіб: дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Водночас підставою для звернення прокурора до суду з відповідним позовом зазначив обставину, що органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах не вбачають порушення та протягом розумного строку після того, як їм стало відомо про порушення інтересів держави у сфері забезпечення та охорони прав і свобод осіб із числа дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, заходів щодо захисту їх права на отримання одноразової допомоги у розмірі 6 прожиткових мінімумів не вжили.

Проте, суд наголошує, що спір у даних правовідносинах стосується захисту прав конкретних осіб, а саме ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , але не інтересу держави, як потребу у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Крім того, протиправність бездіяльності Виконавчого комітету Вербківської сільської ради Павлоградського району в особі Відділу освіти, культури, туризму, молоді та спорту Вербківської сільської ради Павлоградського району щодо невиплати оспорюваної допомоги, установленої частиною сьомою статті 8 Закону №2342-IV у розмірі шести прожиткових мінімумів для осіб відповідного віку, у тому числі з мотивів, наведених прокурором, може бути перевірена у разі вирішення спору за позовом належного позивача, оскільки предмет позову за взаємопов`язаними вимогами стосується не захисту інтересів держави та суспільства у певних взаємовідносинах між органами державної влади та місцевого самоврядування, а прав громадян, тобто конкретно визначених осіб - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Частиною першою статті 5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. Відповідно до частини третьої статті 5 КАС України, до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Частиною першою статті 56 КАС України визначено, що права, свободи та інтереси малолітніх та неповнолітніх осіб, які не досягли віку, з якого настає адміністративна процесуальна дієздатність, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді їхні законні представники - батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом.

Суд наголошує, що, відповідно до матеріалів справи, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на момент звернення прокурора із даним позовом досягли повноліття та набули адміністративно процесуальної дієздатності в розумінні частини другої статті 43 КАС України та у спорах з приводу публічно-правових відносин можуть самостійно брати участь, в тому числі звернутися за захистом оспорюваного чи порушеного права.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.11.2021 у справі № 140/4953/20.

Відповідно до статті 11 Закону України "Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування" (Закон №2342), органами опіки та піклування є районні, районні у містах Києві та Севастополі місцеві державні адміністрації, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Органи опіки та піклування забезпечують вирішення питань щодо: подання заяв, клопотань, позовів про захист прав дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування.

Функції служби у справах дітей щодо опіки та піклування над дітьми-сиротами та дітьми, позбавленими батьківського піклування, визначає стаття 12 Закону №2342. Так, на служби у справах дітей покладаються безпосереднє ведення справ та координація діяльності стосовно дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Служба у справах дітей, зокрема, бере участь у здійсненні заходів щодо соціального захисту і захисту прав та інтересів дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, і несе відповідальність за їх дотримання, а також координує здійснення таких заходів.

Таким чином, вирішення спору у спосіб визначений прокурором, спрямований на захист оспорюваних чи порушених прав безпосередньо ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 2 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді інтересів громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) у випадках, якщо така особа не спроможна самостійно захистити свої порушені чи оспорювані права або реалізувати процесуальні повноваження через недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність, а законні представники або органи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси такої особи, не здійснюють або неналежним чином здійснюють її захист.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 цієї статті передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Тобто, закон дозволяє прокурору звернутись до суду в інтересах громадян, чиї права порушені з боку держави.

З огляду на викладене, а також з урахуванням предмета та підстав даного позову, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах фактично порушені інтереси фізичних повнолітніх осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак, прокурором подано позов в інтересах держави в особі Служби у справах дітей.

Про зазначене судом зверталась увага в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, прокурору роз`яснювалось, що відмова у нарахуванні та виплаті одноразової допомоги суперечить закріпленим на законодавчому рівні соціально-правовим гарантіям особи зі статусом дитини, позбавленої батьківського піклування.

Зазначене, на думку суду, виключає можливість звернення до суду за захистом інтересів держави, оскільки в данних правовідносинах порушені інтереси громадянина.

Отже, в даній справі представництво інтересів держави прокурором не доведено.

Відповідно до пункту 7 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Таким чином, керуючись статтями 44, 53, 169, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву - повернути прокурору.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.Є. Калугіна