Справа № 420/1252/23
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2023-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 червня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/1252/23

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Державної установи "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року (суддя Харченко Ю.В., м. Одеса, повний текст рішення складений 24.03.2023) про залишення без розгляду адміністративного позову Державної установи "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про визнання протиправним та скасування Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі,-

В С Т А Н О В И В:

17 січня 2023 року ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" звернулося до адміністративного суду з позовом до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області, у якому просило визнати протиправними та скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-02-22-001780-а від 02.01.2023 року за предметом закупівлі "Капітальний ремонт дорожнього покриття автомобільної дороги загального користування місцевого значення О221501 Чаплинка-Новотроїцьке-Рикове на ділянці км 56+700 км 68+400".

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року позовну заяву, у зв`язку з її невідповідністю вимогам статей 160, 161 КАС України, залишено без руху.

Ухвалою суду від 13.02.2023 року строк для усунення недоліків позовної заяви продовжено для надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 6 лютого 2023 року позовну заяву ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження.

17 березня 2023 року Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області подало заяву про залишення позову ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року заяву відповідача задоволено, адміністративний позов ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" залишено без розгляду на підставі частини четвертої статті 123 КАС України.

Не погоджуючись з вищезазначеним судовим рішенням, ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" подало апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з`ясування обставини, що мають значення для справи, просить скасувати оскаржену ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

На думку апелянта, судом першої інстанції застосовано надмірний формалізм при розгляді клопотання про поновлення строку звернення до суду, що ставить, під загрозу дотримання завдань адміністративного судочинства, закріплених у частині першій статті 2 КАС України.

Також апелянт вважає, що судом не надано належної оцінки тому, що оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі був опублікований в електронній системі закупівель 02.01.2023 року з зазначенням кінцевого строку оскарження - 17.01.2023 року, що також вплинуло на визначення кінцевого строку на подання відповідного позову до суду.

На переконання апелянта, оскільки висновок про результати моніторингу опублікований 02.01.2023 року, то кінцевим строком оскарження спірного висновку є 16.01.2023 року.

Також апелянт вважає, що постановляючи ухвалу від 6 лютого 2023 року про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, суд першої інстанції цим самим визнав причин пропуску строку звернення до суду поважними та використав надане йому законом право на поновлення пропущеного строку.

Відповідач своїм правом подати відзив на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до статті 304 КАС України не перешкоджає апеляційному перегляду справи.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів у разі, в тому числі, відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду колегія суддів дійшла таких висновків.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.

Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

За змістом частини першої статті 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до частин першої - третьої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В силу вимог приписів частини десятої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", яка є спеціальною нормою у цих правовідносинах, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Тобто, десятиденний строк оскарження висновку розпочинається з дня його оприлюднення.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, оскаржений у даній справі висновок опубліковано 2 січня 2023 року.

Позивач звернувся до суду з даним позовом про його скасування 17 січня 2023 року, тобто з порушенням строку, встановленого статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".

Частиною третьої статті 123 КАС України, встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Ураховуючи, що позивач звернувся до суду з порушенням встановленого частиною десятою статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" строку і в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження об`єктивної неможливості звернення до суду в межах строку звернення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для залишення без розгляду адміністративного позову ДУ "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" відповідно до частини третьої статті 123 КАС України.

Доводи апелянта про те, що в електронній системі закупівель 02.01.2023 року зазначено кінцевого строку оскарження - 17.01.2023 року, є неаргументованим, оскільки не узгоджується з вище процитованими положеннями Закону України "Про публічні закупівлі" та не впливає на строкі звернення до адміністративного суду з даним позовом.

Посилання позивача на факт введеного в Україні воєнного стану не може бути поважною підставою для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, оскільки пропуск строку повинен бути безпосередньо пов`язаний з обставинами, які істотно ускладнювали звернення до суду у встановлений законом строк та, які, в свою чергу, неопосередковано пов`язані з введеним воєнним станом в державі.

Також слід зауважити, що після затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022 про введення воєнного стану в Україні будь-яких змін щодо процесуальних строків, зокрема для звернення до суду, до КАС України не вносились.

При цьому колегія суддів наголошує, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку звернення до суду.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні позовної заяви, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis, пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі "Перетяка та Шереметьєв проти України", заява №45783/05; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 8 квітня 2010 року в справі "Меньшакова проти України", заява №377/02).

Процесуальні строки є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року в справі "Perez de Rada Cavanilles v. Spain" ("Перез де Рада Каванілес проти Іспанії"), заява №28090/95). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна Держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (пункт 44 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року "Osman v. the United Kingdom" ("Осман проти Сполученого Королівства"), заява №23452/94 та пункт 54 рішення від 19 червня 2001 року "Kreuz v. Poland" ("Круз проти Польщі"), заява №28249/95).

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Оскільки після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, наведені в апеляційній скарзі мотиви та доводи не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав уважати, що ним допущено порушення норм процесуального права при постановленні оскаржуваної ухвали чи вчиненні процесуальних дій.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга позивача задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 292, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної установи "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" залишити без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 24 березня 2023 року про залишення без розгляду адміністративного позову Державної установи "МІСЦЕВІ ДОРОГИ ХЕРСОНЩИНИ" без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення учаснику справи судового рішення.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя І.П.Косцова

Суддя Ю.В.Осіпов