Справа № 626/2240/22
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2023 р.Справа № 626/2240/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Перцової Т.С.,

Суддів: Русанової В.Б. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Пукшин Л.Т.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Красноградського районного суду Харківської області від 28.02.2023, головуючий суддя І інстанції: Дудченко В.О., м. Красноград, повний текст складено 28.02.23 року по справі № 626/2240/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області третя особа Провідний інспектор ВЦЗ та ОНПР Красноградського РУГУ ДСНС України в Харківській області Миргородов Олег Валерійович

про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) звернулась до Красноградського районного суду Харківської області з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області ( далі - ГУ ДСНС у Харківській області), третя особа провідний інспектор ВЦЗ та ОНПР Красноградського РУГУ ДСНАС України в Харківській області Миргородов Олег Валерійович (далі- інспектор), в якому просила суд:

- скасувати постанову серія ХА № 042031 від 04.11.2022 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400,00 грн, винесену державним провідним інспектором ВЦЗ та ОНПР Красноградського РУГУ ДСНС України в Харківській області Миргородовим Олегом Валерійовичем про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 175-2 КУпАП, а провадження по даній справі - закрити;

- стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на її користь сплачений судовий збір в розмірі 496 гривень 20 копійок.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про протиправність спірної постанови серії ХА №042031 від 04.11.2022, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 3 400,00 грн за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП, оскільки, вважає, що остання була винесена провідним інспектором Миргородовим О.В на основі доказів, які не були долучені до протоколу про адміністративне правопорушення та не були направлені особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, що свідчить про порушення права ОСОБА_1 на захист. Наполягала, що всупереч вимог Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.07.2016 №725 (далі Інструкція №725), інспектором під час розгляду справи про адміністративне правопорушення до протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише копію Витягу з Реєстру платників єдиного податку, однак ані припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, ані іншого доказу, який би підтверджував вину позивача, до протоколу додано не було.

Рішенням Красноградського районного суду Харківської області від 28.02.2023 у справі №626/2240/22 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено та залишено оскаржувану постанову ХА №042031 від 04.11.2022 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 175-2 КУпАП без змін.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій, пославшись на його незаконність та необґрунтованість, просила суд апеляційної інстанції скасувати рішення Красноградського районного суду Харківської області від 28.02.2023 по справі № 626/2240/22, прийняти нову постанову, якою позов задовольнити; стягнути з ГУ ДСНС у Харківській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 496 гривень 20 копійок та в розмірі 744 гривень 30 копійок.

Апеляційна скарга мотивована твердженнями про залишення поза увагою судом першої інстанції відсутності у матеріалах адміністративної справи, як під час складання протоколу про адміністративне правопорушення № 042031, так і під час складання постанови серії ХА № 042031 від 04.11.2022, доказів не реєстрації та неподання ОСОБА_1 декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки; було додано лише витяг з Реєстру платників єдиного податку, який не відображає інформації щодо подання відповідної декларації, не свідчить про порушення норм чинного законодавства позивачем, та не є підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Вважає, що ненадання ОСОБА_1 на виконання ухвали слідчого судді декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки не підтверджує того факту, що зазначена декларація не була зареєстрована та не подана. Зазначені обставини лише підтверджують факт ненадання декларації органу досудового розслідування під час проведення обшуку. Підсумовуючи вищевикладене, стверджувала про необґрунтованість рішення суду першої інстанції та наявність підстав для його скасування.

26.05.2023 представник позивача надіслав до Другого апеляційного адміністративного суду клопотання, в якому просив суд долучити до матеріалів справи № 626/2240/22 Витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000048 від 16.08.2022 за ч.1 ст.272 КК України з відміткою про закриття кримінального провадження за п.2 ч.1 ст.284 КПК України, а також постанову про закриття кримінального провадження № 0000048 від 16.08.2022 за ч.1 ст.272 КК України.

Відповідач у надісланому до суду відзиві на апеляційну скаргу заперечував проти задоволення її вимог, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін. Наполягав на правомірності притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 175-2 КУпАП, оскільки в порушення ст. 57 Кодексу цивільного захисту України ОСОБА_1 здійснювала господарську діяльність без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єктів господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення від 03.11.2022 серїі ХА № 042031 та витягом з Реєстру платників єдиного податку та відеозаписом, долученим до протоколу обшуку від 03.11.2022. Крім того, повідомив, що відповідачем не долучався до протоколу від 03.11.2022 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, оскільки заходи державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки на об`єкті ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , не проводились.

Зауважив, що позивач була повідомлена належним чином про дату, час та місце розгляду адміністративної справи, що підтверджується її підписом у протоколі. Однак, у вказаний час не прибула до місця розгляду справи, жодного клопотання не надсилала, а отже не використала своє право на захист, передбачене ст. 268 КУпАП.

Третя особа у надісланому до суду клопотанні від 29.05.2023 підтримала позицію, викладену відповідачем у відзиві на апеляційну скаргу, заперечувала проти задоволення її вимог, просила рішення суду першої інстанції залишити в силі, як законне і обґрунтоване.

Сторони у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

30.05.2023 представником позивача надіслано клопотання про відкладення розгляду справи № 626/2240/22, призначеної на 30.05.2023 о 12:15 год. з посиланням на участь адвоката Нев`ядомського А.Д. в іншому судовому засіданні, яке відбудеться 30.05.2023 о 09:15 годин у Новомосковському міськрайонному суді Дніпропетровської області по справі № 610/6/22. Зауважив, що через значну відстань між Новомосковським міськрайонним судом Дніпропетровської області та Другим апеляційним адміністративним судом, часу на приїзд на вищевказане судове засідання у адвоката Нев`ядомського А.Д. не вистачить.

Колегія суддів вважає, що вказане клопотання задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 313 КАС України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Якщо суд апеляційної інстанції визнав обов`язковою участь у судовому засіданні учасників справи, а вони не прибули, суд апеляційної інстанції може відкласти апеляційний розгляд справи.

Вказаній нормі кореспондують положення ч. 3 ст. 268 КАС України, за якої неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Зі змісту ст. 313 КАС України випливає, що відкладення розгляду справи є правом, а не обов`язком суду апеляційної інстанції.

Так, 29.05.2023 судом апеляційної інстанції протокольною ухвалою було задоволено клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку з участю адвоката Нев`ядомського А.Д. в іншому судовому засіданні по кримінальній справі №638/3638/16, яке відбудеться у Дзержинському районному суді міста Харкова 29.05.2023 о 11:00 годин.

Задовольняючи вищевказане клопотання адвоката Нев`ядомського А.Д. про відкладення розгляду справи, судом апеляційної інстанції в якості поважної причини неприбуття до суду представника позивача було враховано зайнятість вказаної особи в іншому судовому засіданні, як обвинуваченого.

Слід вказати, що з метою забезпечення можливості участі представника позивача в розгляді даної справи та обрання наступної дати судового засідання, судом апеляційної інстанції в телефонному режимі з адвокатом Нев`ядомським А.Д. було узгоджено нову дату та час розгляду справи - 30.05.2023 о 12:15, при цьому жодних заперечень проти обраної дати останнім висловлено не було, зокрема про участь в іншому судовому засіданні 30.05.2023 о 09:15 годин у Новомосковському міськрайонному суді Дніпропетровської області по справі № 610/6/22 не повідомлялось; також жодних застережень на електронну адресу суду не надходило.

Відповідно до частини 2 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (частина 1 статті 77 КАС України).

Колегія суддів враховує, що жодних доказів на підтвердження обставин, зазначених в клопотанні від 30.05.2023, зокрема щодо участі адвоката Нев`ядомського А.Д. у вищевказаному судовому засіданні, предстаником позивача до суду апеляційної інстанції надано не було, у зв`язку з чим відсутні підстави для визнання поважними причини повторного неприбуття адвоката до суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів зауважує, що прибуття представника позивача в судове засідання судом обов`язковим не визнавалося, останній не був позбавлений права подати клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, однак не скористався їм.

З огляду на наведені норми, беручи до уваги, що позивач та його представник належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а правову позицію щодо спірних правовідносин ними викладено в апеляційній скарзі, колегія суддів, враховуючи відсутність підстав для визнання поважними причин повторного неприбуття представника позивача у судове засідання, можливість розгляду справи за наявними у ній матеріалами без надання адвокатом пояснень, з огляду на терміновість даної справи та з метою дотримання десятиденного строку її розгляду, встановленого ст. 286 КАС України, дійшла висновку, що причини, викладені в клопотанні, не є підставами для відкладення розгляду справи, та вважає за можливе розглянути справу без участі представників сторін.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 24.05.2022 зареєстрована як ФОП, та здійснює свою підприємницьку діяльність відповідно до договору суборенди приміщення від 01.06.2022 року за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою слідчої судді Красноградського районного суду Харківської області від 06.10.2022 надано дозвіл на проведення обшуку приміщення, в якому здійснює ФОП ОСОБА_1 господарську діяльність з метою встановлення та вилучення відповідних документів, зокрема і декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

03.11.2022 на підставі ухвали слідчого судді від 06.10.2022 Красноградським РВП ГУНП в Харківській області за місцем здійснення ФОП ОСОБА_1 господарської діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 залучено до відповідних процесуальних дій під час проведення обшуку співробітників ДСНС України.

03.11.2022 уповноваженою особою органу ДСНС України, провідним інспектором ВЦЗ та ОНПР Красноградського ГУГУ ДСН України в Харківській області Миргородовим О.В. складено протокол про адміністративне правопорушення серії ХА №042031, в якому зазначено, що 03.11.2022 о 16 годині 11 хвилин у будівлі ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що громадянка ОСОБА_1 розпочала використання вказаного об`єкту нерухомості без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, подання якої є обов`язковою згідно з вимогами ст. 57 Кодексу цивільного захисту України. До протоколу, який засвідчено підписом особи, яка його складала, та присутніми при обшуку особами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , долучено витяг з Реєстру платників єдиного податку.

У вказаному вище протоколі зазначено, що проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення було призначено на 11 год. 00 хв. 04.11.2022 у приміщенні Красноградського РУ ГУ ДСНС України у Харківській області, за адресою: Харківська область, м. Красноград, вул. Петрівська, 94.

Також в протоколі містяться відомості, які вказані позивачем ОСОБА_1 , про відмову у наданні пояснень стосовно суті порушення з посиланням на ст.63 Конституції України за її особистим підписом.

Постановою про накладення адміністративного стягнення серія ХА № 042031 від 04.11.2023 провідним інспектором ВЦЗ та ОНПР Красноградського ГУГУ ДСН України в Харківській області Миргородовим О.В. на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 03.11.2022 притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 175-2 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на суму 3400 грн.

Позивач, не погодившись з постановою серії ХА №042031 від 04.11.2022 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400,00 грн, винесену державним провідним інспектором ВЦЗ та ОНПР Красноградського РУГУ ДСНС України в Харківській області Миргородовим Олегом Валерійовичем про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст.175-2 КУпАП, звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваної постанови, як такої, що винесена уповноваженою особою органу ДСНС України на підставі належної оцінки всіх доказів та відповідно до вимог чинного законодавства.

За висновками суду, протокол про адміністративне правопорушення, витяг з Реєстру платників єдиного податку, інформація з Порталу електронних послуг ДСНС, який є публічним для всіх, у сукупності підтверджують факт здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання, що в свою чергу свідчить про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП.

Судом враховано, що позивач та її представник не спростували обставини, зазначені в оскаржуваній постанові, оскільки відповідно до ст. 63 Конституції України в судовому засіданні відмовились надати пояснення з приводу наявності чи відсутності декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки та не надали до суду жодних належних та допустимих доказів неправомірності оскаржуваної постанови.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів зазначає таке.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 233 КУпАП центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані із самовільним випалюванням рослинності або її залишків, порушенням встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки, здійсненням суб`єктом господарювання господарської діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, невиконанням приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки (статті 77, 77-1, 120, 175, 175-2, 188-8).

Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право Головний державний інспектор України з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки і його заступники, головні державні інспектори з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення та їх заступники, старші державні інспектори України з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, державні інспектори з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України від 05.04.2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі по тексту - Закон № 877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Як встановлено ч. 1 ст. 3 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною 1 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Указом Президента України від 16.12.2015 року № 1052 (подалі - Положення № 1052) визначено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За визначенням, наведеним у пп. 2 п. 3 Положення № 1052, основним завданням ДСНС України є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту урегульовано Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI (далі Кодекс цивільного захисту України).

Згідно з ч. 1, абз. 1 ч. 2, 4, 5 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України виробничі, жилі, інші будівлі та споруди, обладнання, транспортні засоби, що вводяться в дію чи експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції або технічного переоснащення, а також технологічні процеси та продукція повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з пожежної безпеки.

Початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення (далі - оцінка протипожежного стану).

Декларація подається суб`єктом господарювання до державного адміністратора або центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (дозвільного органу).

Декларація реєструється дозвільним органом на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня її надходження.

Датою надходження декларації вважається дата її реєстрації як вхідної кореспонденції державним адміністратором або дозвільним органом, а в разі надсилання рекомендованим листом - дата, зазначена на поштовому штемпелі підприємства зв`язку.

Державний адміністратор протягом одного робочого дня після надходження декларації передає її дозвільному органу.

Якщо декларацію подано чи оформлено з порушенням установлених вимог, дозвільний орган відмовляє в реєстрації декларації та повертає її суб`єкту господарювання для доопрацювання.

У разі якщо дозвільним органом не зареєстровано декларацію і не відмовлено в її реєстрації в установлений абзацом другим цієї частини строк, право на вчинення дій щодо провадження господарської діяльності, передбачених частиною другою цієї статті, виникає наступного дня після завершення строку, встановленого для реєстрації декларації. У такому разі декларація вважається зареєстрованою.

Декларація не подається:

1) на використання торговельних місць, кіосків та контейнерів, якщо їх розміщено на ринку відповідно до схеми, погодженої з органом державного пожежного нагляду;

2) орендарем об`єкта нерухомості (особою, яка використовує об`єкт нерухомості за цивільно-правовим договором, що не передбачає перехід права власності на цей об`єкт) за умови, що декларацію на об`єкт нерухомості зареєстровано власником;

3) на використання об`єктів, що в установленому законодавством порядку приймаються в експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Суб`єкт господарювання набуває право вчиняти дії щодо провадження господарської діяльності, передбачені частиною другою цієї статті, з дня реєстрації декларації відповідним дозвільним органом.

Форма декларації, порядок її подання та реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Особи, які подали декларацію, несуть передбачену законом відповідальність за достовірність даних, зазначених у поданій декларації.

Аналіз наведених норм права дозволяє дійти висновку про те, що позивач, як фізична особа-підприємець, суб`єкт господарювання, має право проводити господарську діяльність лише за умови реєстрації відповідним дозвільним органом декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 175-2 КУпАП початок роботи новоутворених підприємств або початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, для яких подання такої декларації є обов`язковим, тягне за собою накладення штрафу на громадян - суб`єктів підприємницької діяльності і посадових осіб - від ста п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З матеріалів справи вбачається, що спірною постановою серії ХА 042031 від 04.11.2022 притягнуто позивача до адміністративної відповідальності за ст. 175-2 КУпАП внаслідок провадження ФОП ОСОБА_1 господарської діяльності за адресою: АДРЕСА_1 . за відсутності зареєстрованої декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, що є порушенням вимог ст. 57 Кодексу цивільного захисту України.

Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів (частина 1 статті 247 КУпАП).

Статтею 69 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Порядок провадження у справах про адміністративні правопорушення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки та здійснює державний ринковий нагляд у сфері своєї відповідальності, його територіальних органів (далі - посадові особи ДСНС) визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та Інструкцією №725.

Відповідно до п. 1 розд. 2 Інструкції № 725 при вчиненні посадовими особами підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (далі - підприємства), громадянами - суб`єктами підприємницької діяльності та громадянами адміністративного правопорушення уповноваженими на те посадовими особами ДСНС складається протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол) (додаток 1).

Протокол складається не пізніше двадцяти чотирьох годин із моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Положеннями п. 2 розд. 2 Інструкції № 725 передбачено, що складати протокол у разі порушення вимог пожежної безпеки в лісах (стаття 77 КУпАП), самовільного випалювання рослинності або її залишків (стаття 77-1 КУпАП), встановлених законодавством вимог пожежної та техногенної безпеки (стаття 175 КУпАП), здійснення суб`єктом господарювання господарської діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки (стаття 175-2 КУпАП) чи невиконання приписів, розпоряджень та постанов посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки (стаття 188-8 КУпАП), згідно зі статтею 255 КУпАП мають право уповноважені на те посадові особи ДСНС. Працівники відомчої, місцевої та члени добровільної пожежної охорони мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 120, 175, 188-8 КУпАП.

Положеннями п. 4 розд. 2 Інструкції № 725, серед іншого, передбачено, що при складанні протоколу відповідно до ст. 175-2 КУпАП зазначається суть правопорушення, а саме початок роботи новоутворених підприємств або початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, для яких подання такої декларації є обов`язковим.

На виконання вимог ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом норм ч. 1 та ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що відповідач на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП, посилається на наявні в матеріалах справи докази, зокрема : витяг з Реєстру платників єдиного податку, інформацію з Порталу електронних послуг ДСНС (http://194.0.148.70/), протокол про адміністративне правопорушення серія ХА № 042031 від 23.11.2022 та спірну постанову.

Так, з досліджених колегією суддів документів встановлено, що ОСОБА_1 24.05.2022 зареєстрована як ФОП (а.с. 26) та здійснює свою підприємницьку діяльність в орендованому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору суборенди приміщення від 01.06.2022, укладеного з ФОП ОСОБА_4 (а.с. 27).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Красноградського районного суду Харківської області від 06.10.2022 у справі № 626/1844/22 задоволено клопотання старшого дізнавача СД Красноградського РВП ГУНП в Харківській області Лазарєвої А.В. про надання дозволу на обшук.

Надано дозвіл на проведення обшуку в будівлі, що розташовується за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснюється ФОП ОСОБА_1 освітня діяльність приватного навчального закладу, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_5 , з метою встановлення, відшукання та вилучення речей та документів (паперові, електронні носії інформації тощо), які можуть виступати доказом у даному кримінальному провадженні, а саме відшукати та вилучити ліцензію на право провадження освітньої діяльності у сфері дошкільної освіти, виданої у встановленому законодавством України порядку; декларацію матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки; відомості про нарахування та виплати заробітних плат (їх розмір) найманим працівникам закладу; перелік всіх найманих працівників у теперішній час (в тому числі тих, які офіційно не працевлаштовані), трудові договори з працівниками закладу; відомості про суми отриманих доходів ФОП; відомості, яким чином здійснюється оплата за надання послуг освітньої діяльності; договір оренди приміщення, форми розрахунків, докази отримання орендодавцем коштів; журнал обліку робочого часу працівників, посадові/функціональні обов`язки працівників закладу, затверджений план евакуації з приміщення закладу, а також інші речі та документи, що містять відомості та факти про вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Отже, вказаною ухвалою надано дозвіл на відшукання та вилучення уповноваженими особами документів, пов`язаних із провадженням позивачем господарської діяльності, зокрема декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Так, на виконання ухвали Красноградського районного суду Харківської області від 06.10.2022 у справі № 626/1844/22 співробітниками СД Красноградського РВП ГУНП в Харківській області із залученням співробітників ДСНС України було проведено обшук по місцю здійснення ФОП ОСОБА_1 господарської діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши наявний в матеріалах справи протокол обшуку від 03.11.2022 (а.с.20), колегією суддів встановлено, що у ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , декларації матеріально-технічної бази ФОП ОСОБА_1 вимогам законодавства з питань пожежної безпеки виявлено не було.

Під час перебування на місці обшуку інспектором було складено протокол про адміністративне правопорушення від 03.11.2022 серія ХА № 042031 стосовно порушення ФОП ОСОБА_1 вимог законодавства за статтею 175-2 КУпАП, в якому зафіксовано, що позивач розпочала використання об`єкту нерухомості за адресою: АДРЕСА_1 , без зареєстрованої декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, подання якої для позивача є обов`язковим згідно з вимогами ст. 57 Кодексу цивільного захисту України. До вказаного протоколу уповноваженою особою ГУ ДСНС України в Харківській області було долучено відповідний витяг з Реєстру платників єдиного податку.

Колегія суддів зазначає, що під час розгляду даної справи в суді першої інстанції ухвалою Красноградського районного суду в Харківській області від 07.12.2022 витребувано з Красноградського РВП ГУНП в Харківській області копію відеозапису обшуку приміщення будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 03.11.2022 року в рамках кримінального провадження за № 0000048 від 16.08.2022 року за ч. 1 ст. 272 КК України.

Дослідивши наявний в матеріалах справи відеозапис, наданий Красноградським РВП ГУНП в Харківській області, колегія суддів зазначає, що під час обшуку приміщення будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , який відбувся 03.11.2022 на підставі ухвали слідчого судді, ОСОБА_1 на виконання ухвали слідчого судді не надано декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки. Також, на запитання інспектора про наявність/відсутність вказаної декларації, позивачка, пославшись на норми Конституції України, не надала відповіді (диск 2, 10 хв. 46 сек. 12 хв. 07 сек.) Слід зазначити, що відповідні відомості про вилучення декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання (ФОП ОСОБА_1 ) вимогам законодавства з питань пожежної безпеки в протоколі обшуку відсутні.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що за посиланням https://e-services.dsns.gov.ua/site/dec-register на Порталі електронних послуг ДСНС, що знаходиться у відкритому доступі, можливо перевірити наявність у суб`єкта господарювання (ФОП або ЮО) зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки. Разом з цим, перейшовши за вказаним посиланням, колегією суддів встановлено, що у 2022 році за суб`єктом господарювання ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) відсутні відомості про реєстрацію вищевказаної декларації.

Слід звернути увагу, що позивач в обґрунтування протиправності спірної постанови послався лише на недоведення відповідачем під час судового розгляду справи відсутності (неподанні, не реєстрації) ФОП ОСОБА_1 декларації матеріально-технічної бази, однак при цьому, доказів зворотнього, зокрема долучення відповідної декларації до матеріалів справи, не надав. Разом з цим, за приписами ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Щодо посилань апелянта на ненадання відповідачем до протоколу про адміністративне правопорушення від 04.11.2022 інших документів, крім витягу з Реєстру платників єдиного податку, слід вказати таке.

Відповідно до п. 6 розд. 2 Інструкції № 725 до протоколу долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази, рапорти посадових осіб ДСНС, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Приписами п. 19 розд. 2 Інструкції № 725 встановлено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення до протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт учинення адміністративного правопорушення та причетність до нього особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (копії приписів, постанов, рапортів посадових осіб ДСНС; заяви, пояснення правопорушників та свідків правопорушення; посадові інструкції, накази про призначення відповідальних за пожежну безпеку, плани усунення порушень пожежної безпеки тощо). Кожен з таких документів має обов`язкові реквізити (дата, адреса, назва, підпис, штамп, печатка тощо), містить достовірну інформацію та відповідає вимогам законодавства. У разі розгляду справи за 188-37 КУпАП у частині надання посадовим особам органу ринкового нагляду та його територіальних органів недостовірної інформації до протоколу долучаються копії документів, які містять недостовірну інформацію.

Колегія суддів зазначає, що вищевказаний витяг у розумінні наведених вище норм права і є іншим документом, який підтверджує реєстрацію позивача в якості фізичної особи-підприємця і взяття її на облік з відповідної дати (24.05.2022), як платника податку, що є обов`язковою умовою для встановлення суб`єкта вчинення правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП.

Враховуючи, що у даній справі під час апеляційного перегляду справи позивачем не спростовано відсутність зареєстрованої ФОП ОСОБА_1 відповідної декларації, а доказів, які наявні у матеріалах справи, достатньо для встановлення в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП, доводи апелянта щодо не доведення відповідачем правомірності оскаржуваної постанови підлягають відхиленню.

Доказів на підтвердження реєстрації відповідної декларації на об`єкт нерухомості, власником приміщення, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , що в свою чергу відповідно до п. 2 абз. 7 ч. 4 Кодексу цивільного захисту України звільнило б ФОП ОСОБА_1 , як орендаря вказаного об`єкта нерухомості (договір суборенди приміщення від 01.06.2022), від обов`язку з подання спірної декларації, позивачем не надано.

Щодо відсутності в матеріалах справи припису, який, на думку апелянта, мав би бути долучений до протоколу про адміністративне правопорушення від 04.11.2023, слід зауважити, що у даній справі органом ДСНС України припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки не складався, оскільки попередньо будь-які заходи державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки на об`єкті ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , взагалі не здійснювались. Наведена обставина сторонами не заперечується.

За встановлених у справі обставин, враховуючи наявність витягу з Реєстру платників єдиного податку, протоколу про адміністративне правопорушення від 03.11.2022, яким зафіксовано відсутність зареєстрованої ФОП ОСОБА_1 відповідної декларації, підписаного особами, які були присутні під час його складання ( ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ), відсутність відомостей про реєстрацію позивачем декларації за загальнодоступним сайтом в мережі інтернет, а також ненадання ФОП ОСОБА_1 до суду зареєстрованої декларації матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, подання якої для позивачки є обов`язковою, колегія суддів дійшла висновку про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що відповідачем правомірно притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП, а отже відсутні підстави для задоволення позовних вимог про скасування постанови серії АХ 042031 від 04.11.2022 та закриття провадження по справі.

Слід зазначити, що додані представником позивача до матеріалів справи документи, зокрема Витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню № 0000048 від 16.08.2022 за ч.1 ст.272 КК України з відміткою про закриття кримінального провадження за п.2 ч.1 ст.284 КПК України, а також постанова про закриття кримінального провадження № 0000048 від 16.08.2022 за ч.1 ст.272 КК України, не спростовують факту провадження ФОП ОСОБА_1 господарської діяльності без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, як того вимагає ст. 57 Кодексу цивільного захисту України, що підпадає під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175-2 КУпАП.

Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується ст.322 КАС України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.

Як зазначено в п.58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів дійшла висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

За визначенням, наведеним у статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції в частині відмови в задоволенні позовних вимог, вважає, що суд прийшов до вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи та правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 4 ст. 241, ст.ст.243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Красноградського районного суду Харківської області від 28.02.2023 по справі № 626/2240/22 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Т.С. Перцова
Судді В.Б. Русанова С.П. Жигилій