Справа № 120/6871/23
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

29 травня 2023 р. Справа № 120/6871/23

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви приватного підприємства "Янтас" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства "Янтас" до Головного управління ДПС у Вінницькій області, Державної податкової служби України щодо оскарження рішення комісії Головного управління ДПС у Вінницькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 7621629/36892221 від 14 листопада 2022 року, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної № 48 від 13 жовтня 2022 року.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам процесуального закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується із частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

На виконання згаданих вище приписів позивачем подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду. Така окрім іншого обґрунтована тим, що відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Строк оскарження в судовому порядку рішення контролюючого органу про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних становить 1095 днів із дня отримання такого рішення. Далі, у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду позивач вказав на те, що строк ним пропущено з поважних причин. Так, в штаті працівників підприємства перебував юрисконсульт, якого було наділено повноваженнями представляти підприємство зокрема у судах. Проте 03 березня 2022 року ОСОБА_1 , який обіймав посаду юрисконсульта, мобілізовано та наразі він проходить службу в Збройних Силах України. При цьому на даний момент підприємству не вдалося знайти працівника, який би відповідав вимогам до посади юрисконсульта, а тому позовна заява та додатки до неї готувалися працівниками підприємства. Відтак, на переконання позивача, оскільки в штаті працівників немає особи, яка б володіла достатніми та необхідними знаннями та навичками, тому строк звернення позивачем пропущено з поважних причин.

Розглянувши заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, зважаю на таке.

Особливості інституту строку звернення до адміністративного суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України).

Згідно із частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому частиною 4 статті 122 КАС України передбачено, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, вчинена дія (допущена бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування (визнання протиправними), а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (допущеної бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням (визнанням протиправними).

Тобто, встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Водночас у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин, якими визнаються такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась до суду, такі обставини пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

А відтак поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як свідчить зміст позовних вимог, приватне підприємство оскаржує рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що діє при Головному управлінні ДПС у Вінницькій області, № 7621629/36892221 від 14 листопада 2022 року, яким йому відмовлено у реєстрації податкової накладної № 48 від 13 жовтня 2022 року.

При цьому позивачем оскаржувалось рішення № 7621629/36892221 від 14 листопада 2022 року про відмову у реєстрації податкової накладної № 48 від 13 жовтня 2022 рок в адміністративному порядку шляхом подання скарги до Державної податкової служби України.

За результатами розгляду такої скарги рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що діє при Державній податковій службі України, № 73972/36892221/2 від 15 грудня 2022 року скаргу приватного підприємства "Янтас" залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін.

Враховуючи те, що позивачем використано право на адміністративне оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, тому відповідно до частини 4 статті 122 КАС України строк звернення до адміністративного суду із позовом щодо оскарження такого рішення становить три місяці з дня отримання рішення за результатами розгляду скарги на рішення, що оскаржувалося.

Таким чином, позовна заява, що надійшла до суду 22 травня 2023 року, подана з пропущенням позивачем строку звернення до адміністративного суду, що визначений частиною 4 статті 122 КАС України.

Водночас у клопотанні про поновлення строку звернення до суду позивач послався на те, що невчасне звернення до суду обумовлене мобілізацією юрисконсульта ОСОБА_1 до складу Збройних Сил України.

На переконання суду, такі аргументи не є поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду, адже пропущення такого строку відбулося не у зв`язку з обставинами, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи.

Тобто, відсутність в штаті підприємства юрисконсульта не може бути визнано поважною причиною пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Більше того, у клопотанні зазначено, що позовна заява та додатки до неї готувалися працівниками підприємства, що свідчить про можливість подання такого позову і раніше.

Такі твердження позивача спростовують раніше наведені ним доводи щодо неможливості складення позовної заяви іншою особою окрім кваліфікованого юриста.

Таким чином, зважаючи на те, що наведені у клопотанні обставини щодо причин несвоєчасного звернення до суду із відповідним позовом не можна вважати поважними, тому заява про поновлення такого строку задоволенню не підлягає.

Відтак позивачеві слід запропонувати навести інші обставини, які перешкодили йому вчасно звернутися до адміністративного суду з позовною заявою.

Окрім того, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте позивачем не надано документа, який би підтверджував сплату судового збору.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частина 2 статті 169 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, встановлено ставку судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2023 року встановлено в розмірі 2684 гривень.

Таким чином, ставка судового збору за подання юридичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 2684 гривень.

Як свідчить зміст поданої позовної заяви, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру. При цьому позовна вимога зобов`язального характеру є похідною від основної позовної вимоги, у зв`язку із чим позивач мав би оплатити судовий збір за звернення до суду із однією вимогою немайнового характеру в розмірі 2684 гривень

Отже, позивачу слід надати документ про сплату судового збору за звернення до суду з позовом немайнового характеру в розмірі 2684 гривень.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, що містить позовна заява, шляхом подання документа про сплату судового збору за звернення до суду з позовом немайнового характеру в розмірі 2684 гривень, а також навести інші обставини, які перешкодили йому вчасно звернутися до адміністративного суду з позовною заявою.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду залишити без задоволення.

Позовну заяву приватного підприємства "Янтас" до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович