Справа № 480/5457/22
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 р. Справа № 480/5457/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Спаскіна О.А. , Присяжнюк О.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.12.2022, головуючий суддя І інстанції: Є.Д. Кравченко, м. Суми, повний текст складено 08.12.22 по справі № 480/5457/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього грошового забезпечення та одноразової грошової допомоги,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі за текстом також позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі за текстом також відповідач, ГУНП в Сумській області), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Сумській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області» від 04.08.2022 за № 375 в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції капітана поліції, старшого інспектора-чергової частини ВП № 1 (м.Білопілля) Сумського РУП ГУІІП в Сумській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ ГУНП в Сумській області від 04.08.2022 за № 295 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом б ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" капітана поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора-чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області;

- поновити капітана поліції ОСОБА_1 , старшого інспектора-чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області з 04.08.2022 на службі в поліції в ГУНП в Сумській області;

- стягнути з ГУНП в Сумській області на користь ОСОБА_1 середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 04.08.2022 до дня поновлення на посаді;

- рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 з 04.08.2022 на службі в поліції на посаді старшого інспектора-чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області та в частині стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць звернути до негайного виконання;

- стягнути з ГУНП в Сумській області на користь ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу в розмірі 50 % місячного грошового забезпечення за 12 повних календарних років служби з розрахунку місячного грошового забезпечення з урахуванням щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, що мають постійний характер, та премій, установлених на день звільнення.

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 08 грудня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на те, що судове рішення ухвалено з порушенням норм матеріального права; має місце невідповідність висновків, викладених у оскаржуваному рішенні обставинам справи. Наводить обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, зазначені ним у позовній заяві. Зазначає, що на час події, яка стала підставою для застосування дисциплінарного стягнення, знаходився поза службою, не при виконанні своїх службових обов`язків. Між тим, для встановлення факту порушення Присяги поліцейського, у ході службового розслідування, на думку позивача, необхідно безпомилково встановити факт вчинення дій, що унеможливлюють подальше проходження такою особою служби в поліції, на що суд першої інстанції уваги не звернув.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Звертає увагу, що твердження позивача, наведені в апеляційній скарзі, є хибними, спростовуються дійсними обставинами справи та положеннями чинного законодавства України. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що з листопада 2015 року ОСОБА_1 проходив службу у Головному управлінні Національної поліції в Сумській області, з січня 2021 року на посаді капітана поліції старшого інспектора чергового чергової частини відділення № 1 (м. Білопілля) СРУП ГУНП в Сумській області, що підтверджується службовою характеристикою (а.с. 88).

26.07.2022 начальником Головного управління Національної поліції в Сумській області прийнято Наказ "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" № 411, в якому зазначено, що до ГУНП в Сумській області надійшла інформація про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП, що зокрема, призвели до документування 23.07.2022 факту керування старшим інспектором чергової частини зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння. З метою проведення повного, всебічного та об`єктивного службового розслідування, на виконання вимог Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.10.2018 за № 893, відповідно до вимог статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказано призначити за зазначеним фактом службове розслідування у формі письмового провадження та утворити дисциплінарну комісію (а.с. 51).

01.08.2022 за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Сумській області складено висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП, що зокрема призвели до документування 23.07.2022 факту керування старшим інспектором-черговим чергової частини зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Сумській області 04.08.2022 (а.с. 40-50).

З урахуванням висновків дисциплінарної комісії Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля)" Сумського РУП ГУНП в Сумській області від 04.08.2022 за № 375 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні пункту 3.1 наказу від 12.04.2022 за № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень», службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану» в частині виїзду до м. Путивль Сумської області з дозволу безпосереднього керівника, негідній поведінці у позаслужбовий час, яка не відповідає високому званню поліцейського, вчинення дій, що підривають авторитет поліції, русі 23.07.2022 на транспортному засобі у стані сп`яніння, за що відносно нього було складено адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП та призвело до порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, текст якої закріплено ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 4, 6 та 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НПУ, пунктів 2.4. 2.5, 3.1. 3.3, 3.8 наказу ГУНП в Сумській області від 02.02.2021 за № 198 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області», пункту 3 розділу 4 Правил стичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, що виразилось у використанні при з`ясуванні з військовими обставин на блокпосту АДРЕСА_1 з метою ухилення від відповідальності свого службового статусу, у тому числі паролю для перетину блокпосту, посвідчення поліцейського, порушенні загальноприйнятих етичних норм поведінки та професійної етики та невжиття заходів щодо стримування працівника поліції ОСОБА_2 у висловлюваннях та поведінці, яка шкодить репутації та підриває авторитет поліції, на підставі ст.ст. 11. 12, 13, 19 Дисциплінарного статуту НПУ, застосовано до старшого інспектора-чергового чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП, капітана поліції ОСОБА_1 , дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції (а.с. 52-54).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Сумській області від 04.08.2022 за № 295 о/с відповідно до п. 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію звільнено зі служби в поліції старшого капітана поліції ОСОБА_1 інспектора-чергового чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області, з 04 серпня 2022 року. Підстава: Наказ Головного управління Національної поліції в Сумській області від 04.08.2022 за № 375 (а.с. 99).

Не погоджуючись з вказаними наказами, позивач звернувся до суду за їх оскарженням та поновленням на службі в поліції.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та скасування. Водночас суд першої інстанції дійшов висновку, що оскільки інші позовні вимоги є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення також відсутні.

Спірні правовідносини виникли з приводу прийняття відповідачем рішення про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та доводам учасників справи, колегія суддів зазначає таке.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII).

Статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію" визначено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України від 15.03.2018 за № 2337-VIIІ.

Положеннями ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За змістом п. 2, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції (ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з ч. 1, ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Відповідно до ч. 1, ч. 11 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Згідно зі ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

Пунктом 1, 2 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 07.11.2018 за № 893 (надалі також Порядок № 893) передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до розділу VII Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення в порядку та строки, визначені статтею 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як убачається з матеріалів справи, підставою для проведення службового розслідування щодо позивача стала інформація про можливі порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП, що зокрема, призвели до документування 23.07.2022 факту керування старшим інспектором чергової частини зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння.

У зв`язку з чим, 26.07.2022 відповідачем прийнято Наказ "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" № 411.

01.08.2022 за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Сумській області складено висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни з боку окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського районного управління поліції ГУНП, що, зокрема, призвели до документування 23.07.2022 факту керування старшим інспектором-черговим чергової частини зазначеного відділення поліції капітаном поліції ОСОБА_1 транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Сумській області 04.08.2022 (а.с. 40-50).

Вказаним актом службового розслідування встановлено, що 24.07.2022 до ГУНП надійшла інформація про те, що 23.07.2022 на блокпосту в м. Путивль Конотопського району Сумської області військовослужбовцями Збройних Сил України зупинено автомобіль під керуванням старшого інспектора-чергового чергової частини ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 , у якого під час спілкування виявлено ознаки алкогольного сп`яніння. Від проходження огляду для визначення стану алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Alcotest Drager 6810» на місці зупинення транспортного засобу ОСОБА_1 відмовився та пройшов його у медичному закладі КНП «Путивльська міська лікарня», де встановлено, що позивач перебуває у стані алкогольного сп`яніння (висновок № 85 від 23.07.2022). За порушення вимог пункту 2.9 (а) ПДР України відносно ОСОБА_1 поліцейськими ВП № 2 (м. Путивль) Конотопського РВП складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП (серія ДПР 18 № 212544), який направлено на розгляд до Путивльського районного суду.

В ході проведення службового розслідування вивчено попередню поведінку ОСОБА_1 .

Відповідно до службової характеристики за час проходження служби в Національній поліції та в займаній посаді позивач зарекомендував себе з негативної сторони, до виконання своїх обов`язків ставиться недбало, недисциплінований, у зв`язку з чим неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності. Повагою серед колег не користується, схильний до ігроманії та обтяження борговими зобов`язаннями. Має низьку якість у виконання поточних завдань, під час чергування при великій кількості викликів стає розгубленим, неуважним.

Крім того, службовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_1 має в особистому користуванні автомобіль «ВАЗ - 21093», н.з. НОМЕР_1 (свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 видане 04.07.2000), власником якого є ОСОБА_3 , посвідчення водія НОМЕР_3 , видане 12.07.2005 ДАІ ГУ-УМВС України м. Суми, категорії «В».

23.12.2021 з метою попередження порушень транспортної дисципліни йому повторно вручено пам`ятку-попередження працівника, який керує транспортним засобом, в якій ним проставлено підпис про ознайомлення. Відповідно до вказаної пам`ятки-попередження він як водій попереджений про необхідність неухильного виконання вимог Правил дорожнього руху, наказів та вказівок МВС України, НПУ, ГУНП в Сумській області щодо забезпечення безпечної експлуатації службового або цивільного транспорту, недопущення надзвичайних подій, пов`язаних з використанням транспортних засобів, етики та культури водіння; його додатково попереджено, зокрема, про заборону керувати транспортним засобом в стані (з ознаками) алкогольного або наркотичного сп`яніння, а також про те, що відносно працівників, які керують транспортним засобом в стані сп`яніння, а також працівників-водіїв, які відмовились від проходження у встановленому порядку медичного огляду, керівництвом ГУНП буде прийматись безальтернативне рішення - звільнення зі служби в Національній поліції.

Крім того, відповідно до довідки від 27.06.2022 за № 4366/57/02-22 та відомостей від 24.06.2022 та 15.07.2022, особовому складу відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП, в тому числі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 під підпис повторно доведено необхідність безумовного дотримання Закону України «Про Національну поліцію», Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС України від 09.11.2016 за № 1179, Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Наказу Національної поліції України від 23.09.2016 за № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах НПУ», Наказу ГУНП від 02.02.2021 за № 198 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області» та Наказу ГУНП від 12.04.2022 за № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану», наголошено, що за фактами керування транспортним засобом у стані сп`яніння стосовно винних поліцейських вирішуватиметься питання про застосування дисциплінарного стягнення аж до звільнення зі служби в поліції, до їх безпосередніх керівників - аж до звільнення з посади.

Під час проведення службового розслідування відносно позивача, опитані з даного приводу військовослужбовець Збройних Сил України ОСОБА_7 (а.с. 74) та головний сержант Збройних Сил України ОСОБА_8 (а.с. 73) пояснили, що 23.07.2022 вони несли службу на блокпосту АДРЕСА_1 . Близько 21 години ними зупинено для перевірки автомобіль ВАЗ-21093, який рухався на виїзд з м. Путивль. Вони запропонували надати документи для перевірки. Водій автомобіля назвав пароль для проїзду. При цьому ОСОБА_7 зазначив, що відразу помітив, що водій та пасажир на передньому сидінні перебували в стані сп`яніння. Вони обоє назвались працівниками поліції та пред`явили службові посвідчення поліцейського. При цьому працівники поліції кричали, нецензурно лаялись, погрожували проблемами, вимагали їх відпустити, звинувачували військових в перевищенні повноважень, відправляли воювати на Донбас і т.д. Водій автомобіля вів себе спокійніше, натомість «опер», як пізніше було встановлено ОСОБА_2 , був дуже активний, постійно кричав та погрожував. Останній в ході конфлікту повідомив, що військовий його давній товариш, з яким він дружить, а водій, як пізніше встановлено, ОСОБА_1 , говорив, що познайомився з ним того дня. Через початок конфлікту військовослужбовці викликали старшого блокпосту. Після його прибуття конфлікт не припинився та ще більше загострився, тому старший блокпосту викликав командира батальйону. Коли приїхав керівник військовослужбовців, учасники події трохи заспокоїлись, проте ОСОБА_2 продовжував сперечатись, погрожував комбату викликати його керівництво з Києва та що у нього будуть проблеми через їх зупинку, говорив на підвищених тонах, вживав нецензурну лексику. З огляду на зазначене, на блокпост викликали поліцію. Поліцейські, які прибули на виклик, запропонували водію та пасажирам автомобіля пройти освідування на спеціальному приладі на місці зупинки автомобіля, але усі вони відмовились.

Відповідно до пояснень поліцейських Конотопського РВП ГУНП в Сумській області капітана поліції ОСОБА_9 (а.с. 75, 76) та капітана поліції ОСОБА_10 (а.с. 77) 23.07.2022 вони перебували в добовому наряді ГРПП. Близько 23 години від чергового їм надійшла інформація, що на блокпосту АДРЕСА_1 зупинили військових у стані алкогольного сп`яніння. Після прибуття через 10 хв. слідчо-оперативної групи, наряд ГРПП виїхав на блокпост № 2. Після прибуття на блокпост № 2 їх зустріли військові разом з місцевим командиром батальйону. Водій - ОСОБА_1 мав ознаки алкогольного сп`яніння, поліцейський ГРПП запропонував йому в присутності двох свідків, які потім були опитані, пройти освідування на Драгері. ОСОБА_1 відмовився та наполіг на проведенні обстеження в лікарні. Наряд ГРПП на службовому автомобілі у супроводі автомобіля з військовими та членами тероборони повезли ОСОБА_1 до лікарні. Також до лікарні приїхав лікар ОСОБА_11 , який має ліцензію на встановлення стану алкогольного та наркотичного сп`яніння, та в присутності двох свідків, медсестри та ОСОБА_10 за направленнями поліцейських провів освідування ОСОБА_1 , за результатами якого надав висновки про те, що вказана особа перебуває у стані алкогольного сп`яніння. При першій спробі в парах, що видихав ОСОБА_1 , встановлено 1,6 проміле алкоголю.

Так, висновком КНП "Путивльська міська лікарня" від 23.07.2022 встановлено, що за результатами огляду лікарем 23.07.2022 о 22.45 ОСОБА_1 перебуває у стані алкогольного сп`яніння (а.с. 62).

Як установлено судом, на підставі висновку лікаря та пояснень свідків поліцейські ГРПП склали адміністративний протокол серії ДПР18 № 212544 за ст. 130 КУпАП (а.с. 58).

В ході проведення службового розслідування 28.07.2022 ОСОБА_1 надав дисциплінарній комісії висновок КНП «Білопільська міська лікарня» від 28.07.2022 № 49, відповідно до якого в ході обстеження о 02:30 24.07.2022 ознак сп`яніння у нього не виявлено.

Проте дисциплінарною комісією було враховано, що відповідно до ч. 9 розділу II Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом МВС та МОЗ України від 09.11.2015 за № 1452/735, з метою забезпечення достовірності результатів огляду водіїв транспортних засобів, які мають бути оглянуті в закладах охорони здоров`я, поліцейський забезпечує доставку цих осіб до найближчого закладу охорони здоров`я не пізніше ніж протягом двох годин з моменту виявлення підстав для його проведення.

Отже підстави для врахування при проведенні службового розслідування висновку КНП «Білопільська міська лікарня» від 28.07.2022 за № 49 відсутні, оскільки обстеження було проведено через 5 годин 30 хвилин після зупинки транспортного засобу під керуванням ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене, дисциплінарна комісія, оцінивши зібрані в ході службового розслідування фактичні дані, зібрані докази та пояснення поліцейських встановила, що 23.07.2022 ОСОБА_1 , будучи працівником правоохоронного органу та представником влади, нехтуючи даною на вірність Українському народові Присягою, ігноруючи вимоги нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, без дозволу безпосереднього керівника 23.07.2022 виїхав за межі дислокації підрозділу, керував транспортним засобом у стані сп`яніння, що підтверджено висновком КНП «Путивльська міська лікарня» від 23.07.2022 за № 85, чим порушив Правила дорожнього руху, за що відносно нього було складено адміністративні матеріали за ч. 1 ст. 130 КУпАП, при з`ясуванні з військовими обставин на блокпосту АДРЕСА_1 , перебуваючи поза службою, намагався використати свій службовий статус, у тому числі пароль для проїзду блокпосту, посвідчення поліцейського, з метою ухилення від відповідальності, сам допускав порушення загальноприйнятих етичних норм поведінки та професійної етики та не вжив заходів щодо стримування працівника поліції ОСОБА_2 у висловлюваннях та поведінці, що шкодить репутації та підриває авторитет поліції, хоча як поліцейський та громадянин України зобов`язаний був сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на території обслуговування.

При цьому, відповідно до пункту 3.1 Наказу ГУНП від 12.04.2022 за № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану» кожному поліцейському в усіх випадках як пов`язаних, так і не пов`язаних з виконанням службових обов`язків виїжджати до населених пунктів Сумської області з дозволу безпосереднього керівника.

Факт того, що ОСОБА_1 23.07.2022 виїхав з м. Білопілля до м. Путивль Сумської області без дозволу свого безпосереднього керівника майора поліції ОСОБА_6 позивачем не заперечується та підтверджується поясненнями ОСОБА_6 від 26.07.2022.

За висновками комісії позивач допустив негідну поведінку у позаслужбовий час, керував транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, використовував з метою ухилення від відповідальності при з`ясуванні з військовими обставин на блокпосту АДРЕСА_1 свій службовий статус, у тому числі пароль для перетину блокпосту та посвідчення поліцейського, порушив загальноприйняті етичні норми поведінки та професійної етики, не вживав заходів щодо стримування працівника поліції ОСОБА_2 у висловлюваннях та поведінці, що шкодить репутації та підриває авторитет поліції.

Такі дії з боку позивача за висновками службового розслідування суперечать вимогам Присяги працівника поліції, текст якої закріплено статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію", вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" пунктів 1, 2, 4, 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 2.4, 2.5, 3.1, 3.3, 3.8 наказу ГУНП в Сумській області від 02.02.2021 № 198 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області», п. 3 розділу 4 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС від 09.11.2016 за № 1179, п. 3.1 наказу ГУНП в Сумській області від 12.04.2022 за № 199 «Про додаткові заходи щодо профілактики порушень службової дисципліни в структурних підрозділах ГУНП в Сумській області в умовах воєнного стану».

Посилання ОСОБА_12 на те, що він 23.07.2022 не виконував службові обов`язки і перетинав блокпост як «звичайний громадянин», а тому на нього у той момент не розповсюджувалися вимоги Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС від 09.11.2016 за № 1179, є безпідставними.

Так, відповідно до Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом МВС від 09.11.2016 за № 1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.

Колегія суддів зазначає, що законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Водночас суспільством висуваються підвищені вимоги до поліцейського через те, що він є носієм влади.

Отже поліцейський в будь-який час та за будь-яких обставин зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики та чинного законодавства, бути взірцем для громадян, та не допускати зі свого боку дій, які підривають авторитет та довіру громадян до поліції.

Обов`язок поліцейського полягає у тому, щоб неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини та дотримуватися службової дисципліни.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Колегія суддів зазначає, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.12.2020 у справі № 802/2046/18-а та у постанові Верховного Суду від 16.10.2020 у справі № 814/2622/13-а.

Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що висновок службового розслідування від 01.08.2022 про порушення позивачем службової дисципліни є обґрунтованим.

При цьому колегія суддів зазначає, що сам по собі висновок службового розслідування це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в цьому випадку щодо накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення позивача зі служби в поліції, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.

З наведеного випливає, що висновки службового розслідування є самостійною підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

Оскільки матеріалами службового розслідування, наявними в матеріалах справи, підтверджено факт порушення позивачем службової дисципліни, відповідачем обґрунтовано та правомірно застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказ ГУНП в Сумській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області» від 04.08.2022 за № 375, в оскаржуваній частині, прийнятий за висновками службового розслідування, матеріали якого є такими, що беззаперечно свідчать про наявність у позивача вини у вчиненні проступку, за яке він притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Щодо відсутності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з неприйняттям рішення у справі про адміністративне правопорушення на дату застосування дисциплінарного стягнення, то така позиція позивача є помилковою та необґрунтованою, оскільки адміністративна та дисциплінарна відповідальність є різними та самостійними видами відповідальності особи. Оскаржуваним наказом позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності не з підстав вчинення адміністративне правопорушення, а через вчинення дій, які свідчать про вчинення дисциплінарного проступку.

Звільнення позивача зі служби у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення не пов`язано із кримінально-правовою, цивільно-правовою чи адміністративно-правовою кваліфікацією діяння, яке водночас стало підставою для ініціювання службового розслідування.

Колегія суддів звертає увагу, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, сформованою у постанові від 29.05.2018 у справі № 800/508/17, Верховного Суду у постановах від 29.05.2018 у справі № 800/508/17, від 12.12.2018 у справі № 803/1907/16, від 17.07.2019 у справі № 806/2555/17.

Висновок про порушення позивачем службової дисципліни ґрунтується не на факті складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно ОСОБА_12 чи притягненні позивача до адміністративної відповідальності, а на оцінці дій, які були встановлені під час проведення службового розслідування та за наслідком надання таким діям оцінки з урахуванням вимог Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту НПУ, Правил етичної поведінки поліцейських.

В контексті наведеного, закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, притягнення до адміністративної відповідальності або відсутність рішення у справі про адміністративне правопорушення не свідчить про відсутність у діях поліцейського дисциплінарного проступку.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 19.05.2022 у справі № 480/4079/18, від 22.10.2019 у справі № 480/3950/18, від 29.11.2019 у справі № 824/832/18-а.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Приписами частини 2 статті 16 Статуту передбачено, що у разі проведення за фактом учинення проступку службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення на осіб рядового і начальницького складу дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше одного місяця з дня закінчення службового розслідування, кримінального провадження або провадження у справі про адміністративне правопорушення, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці.

Тобто дисциплінарна та адміністративна відповідальність є різними видами юридичної відповідальності.

Притягнення до дисциплінарної та адміністративної відповідальності за одні і ті ж самі дії не суперечить приписам статті 61 Конституції України.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20.03.2019 у справі № 804/676/18.

Акцентуючи увагу на тому, що Закон № 580-VIII виокремлює зазначені підстави для звільнення зі служби в поліції, колегія суддів має на меті звернути увагу на те, що вчинення поліцейським діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Щодо дисциплінарної відповідальності, то види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Адміністративний суд у силу вимог статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів кримінального провадження, у тому числі дій слідчого чи прокурора в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна зосереджуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

В силу статей 1, 2 Дисциплінарного статуту підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, інших нормативно-правових актів, а також Присяги поліцейського.

Зазначені висновки сформовано Верховним Судом у постанові від 19.04.2019 у справі № 802/1172/17-а.

Крім того, згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 06.10.1982 у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85). Гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Отже, провівши службове розслідування і встановивши беззаперечні докази вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, відповідач не повинен чекати набрання законної сили рішенням суду про притягнення позивача до адміністративної відповідальності, щоб притягнути його до дисциплінарної відповідальності на підставі припису п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію».

Таким чином доводи позивача про відсутність підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності з огляду на відсутність відповідного судового рішення, яке набрало законної сили, яке би підтверджувало факт учинення ним діяння, що ставиться йому в провину, як і доводи щодо порушення відповідачем принципу презумпції невинуватості, оскільки звільнення позивача відбулось до встановлення його вини рішенням суду у справі про адміністративне правопорушення, є безпідставними, не ґрунтуються на вимогах законодавства, адже підставою звільнення позивача було порушення ним Дисциплінарного статуту, а не наявність провадження у справі про адміністративне правопорушення, чи доведення вини останнього у вчиненні адміністративного правопорушення. Тобто оскаржуваними наказами позивача притягнуто саме до дисциплінарної відповідальності, при цьому не з підстав скоєння адміністративного правопорушення, а через вчинення дій, які є дисциплінарним проступком.

Також колегія суддів зазначає, що відсутність у позивача непогашених дисциплінарних стягнень не виключає можливість застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

При цьому під час проведення службового розслідування було враховано характер проступку, обставини, за яких вони вчинені, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку, його ставлення до служби, зокрема службову характеристики ОСОБА_1 від 26.07.2022, копія якої долучена до матеріалів службового розслідування.

Щодо відсутності, на думку позивача, точного формулювання обставин порушення службової дисципліни у наказі про застосування дисциплінарного стягнення, то колегія суддів зазначає, що на виконання приписів ч. 1 ст. 19 Дисциплінарного статуту у висновку службового розслідування зазначено про встановлені порушення службової дисципліни та обставини, які підтверджують факт вчинення дисциплінарного проступку.

Окрім цього наказ ГУНП в Сумській області від 04.08.2022 за № 375 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області» містить інформацію про встановлені порушення службової дисципліни та їх юридичну кваліфікацію.

Наказ ГУНП в Сумській області від 04.08.2022 за № 295 о/с не є наказом про застосування дисциплінарного стягнення, а є наказом по особовому складу, яким реалізовано застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби відповідно до положень ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту.

Отже при звільненні позивача зі служби відповідач діяв в межах повноважень, у спосіб та в порядку, передбаченому чинним законодавством, внаслідок чого не було порушено законних прав ОСОБА_1 .

В контексті наведеного, доводи позивача про порушення його прав як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, зокрема відсутності відеофіксації адміністративного правопорушення, доказів відібрання його пояснень поліцейськими на блокпосту, порушення процедури огляду на стан сп`яніння, колегія суддів не бере до уваги, оскільки зазначене не свідчить про недотримання відповідачем порядку проведення службового розслідування та має досліджуватися під час вирішення питання про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності.

Дисциплінарною комісією під час проведення службового розслідування встановлені факти порушення службової дисципліни, які підтверджуються відповідними письмовими доказами, зібраними в межах службового розслідування та долученими до матеріалів справи (письмові пояснення, копія висновку від 23.07.2022 за № 85).

Щодо посилання позивача на «прискорене» службове розслідування та позбавлення його «права на захист», колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту службове розслідування має бути завершене протягом 15 календарних днів з дня його призначення уповноваженим керівником. У разі потреби цей строк може бути продовжений керівником, який призначив службове розслідування, але не більш як на 15 календарних днів.

Згідно з ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Подія, інформація про яку стала підставою службового розслідування, відбулася 23.07.2022. Службове розслідування призначено 26.07.2022. Висновок службового розслідування затверджений 04.08.2022. Отже службове розслідування проводилося 10 днів, що свідчить про проведення його у строки, визначені ч. 3 ст. 26 Дисциплінарного статуту.

26.07.2022 ОСОБА_1 надав письмові пояснення, які долучені до матеріалів службового розслідування, а їх зміст наведено у висновку службового розслідування. Щодо подання доказів правомірності своїх дій, то за встановленими обставинами позивач не звертався до комісії з питань надання доказів.

Небажання позивача користуватися правом на подання доказів невинуватості під час проведення відносно нього службового розслідування, або об`єктивна відсутність доказів невинуватості позивача, не може свідчити про невідповідність дій дисциплінарної комісії під час проведення службового розслідування вимогам Дисциплінарного статуту національної поліції України.

Щодо обраного виду дисциплінарного стягнення, колегія суддів зазначає, що відповідно до висновків Верховного Суду, які викладені в постановах від 07.02.2020 у справі № 260/1118/18, від 08.08.2019 у справі № 804/3447/17, від 29.05.2018 у справі № 800/508/17, від 02.10.2019 у справі № 804/4096/17, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

За таких умов, ураховуючи встановлені обставини у їх сукупності, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що приймаючи Наказ «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських відділення поліції № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області» від 04.08.2022 за № 375, Наказ ГУНП в Сумській області від 04.08.2022 за № 295 о/с «По особовому складу» в оскаржуваній частині, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлений законом, добросовісно та розсудливо, з урахуванням всіх обставин справи, а тому відсутні підстави для визнання їх протиправними та скасування в цій частині.

З огляду на встановлені обставини, а також беручи до уваги те, що відповідачем було доведено правомірність прийняття наказів від 04.08.2022 за № 375 та від 04.08.2022 за № 295 о/с, в оскаржуваній частині, відповідні позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді, виплату грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, стягнення одноразової грошової допомоги є похідними від вимог про скасування оскаржуваних наказів, підстави для їх задоволення також відсутні.

Зазначене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 24 січня 2020 року справа № 807/231/17, від 28 листопада 2019 року справа № 120/860/19а, від 04 грудня 2019 у справа № 824/355/17-а.

Суд першої інстанції, правильно встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, оцінивши докази у їх сукупності, доводи сторін спору, врахувавши вищезазначені норми матеріального права та процесуального права, зокрема, щодо оцінки доказів, дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правильних висновків суду першої інстанції.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 139, 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 08.12.2022 по справі № 480/5457/22 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.А. Спаскін О.В. Присяжнюк