Справа № 320/16923/23
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у скасуванні заходів забезпечення позову

30 травня 2023 року № 320/16923/23

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Головного управління ДПС у м.Києві про скасування заходів забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2022 №154462 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання (у письмовому провадженні).

15.05.2023 позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд:

- зупинити дію рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2022 №154462 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, до набрання законної сили рішенням по справі;

- заборонити Головному управлінню ДПС у м. Києві обліковувати Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» як платника податку, який відповідає критеріям ризиковості, до набрання законної сили рішенням по справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» про забезпечення позову задоволено частково:

- зупинено дію рішення Комісії Головного управління ДПС у м. Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.08.2022 №154462 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» критеріям ризиковості платника податку, до набрання законної сили рішенням по даній справі;

- в іншій частині заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» про забезпечення позову відмовлено.

До суду 17.05.2023 від Головного управління Державної податкової служби у м. Києві надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23.

Згідно з акту Київського окружного адміністративного суду від 18.05.2023 вбачається, що до суду надійшло вказане вище клопотання та зареєстроване у комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» Київського окружного адміністративного суду 17.05.2023 та передане головуючому судді Щавінському В.Р. 18.05.2023 для подальшого розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.05.2023 призначено судове засідання для розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23.

У вказаному клопотанні представник Головного управління ДПС у м. Києві просить суд скасувати заходи забезпечення позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» по справі №320/16923/23, які вжиті ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2023.

Обґрунтовуючи подане клопотання, представник заявника зазначив, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не можуть вирішуватись ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

За твердженнями представника податкового органу відсутні законодавчі підстави вважати, що зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування унеможливлює подальшу реєстрацію цих документів податкової звітності, перевірка контролюючим органом на відповідність критеріям ризиковості платника податків здійснюється при реєстрації кожної податкової накладної/розрахунку коригування, незалежно від факту віднесення платника податків до переліку ризикових, та є передбаченим законом заходом контролю.

Крім того, на переконання заявника, висновок суду, що невжиття заходів щодо зупинення дії оскаржуваного позивачем рішення зумовить настання негативних та незворотних наслідків для його господарської діяльності не підтверджені оцінкою судами будь-яких доказів. Так само суд не зазначив, на підставі яких саме доказів визнано підтвердженими доводи позивача, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити ефективність захисту і унеможливити поновлення порушених прав позивача.

Як висновок щодо наявності підстав для скасування вжитих судом заходів забезпечення позову заявник зазначив, що віднесення певних платників податків до ризикових є по суті формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Водночас, за позивачем залишається право належними документами довести реальність здійснення фінансово-господарських операцій у межах своєї та у разі повноти документів по даних операціях, подальшого прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування.

У судовому засіданні 26.05.2023 представник Головного управління ДПС у м. Києві підтримав викладені у поданому клопотанні аргументи та доводи, просив суд задовольнити клопотання шляхом скасування вжитих ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2023 заходів забезпечення позову. Крім того, заявив клопотання про подальший розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23 у порядку письмового провадження.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» про час, дату та місце проведення судового засідання щодо розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23 належним чином повідомлений, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Протокольною ухвалою від 26.05.2023 суд вирішив подальший розгляд клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23 здійснювати у порядку письмового провадження.

Вирішуючи питання про наявність обставин, що дають підстави для скасування заходів забезпечення позову, суд виходить з наступного.

Інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі. Метою застосування заходів забезпечення позову є, перш за все, захист прав позивача до ухвалення рішення у справі.

Відповідно до ч.ч. 5, 8 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Порядок скасування заходів забезпечення позову визначений ст. 157 КАС України.

Так, відповідно до ч.ч. 1, 3 вказаної норми встановлено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Відповідно до ч. 5 ст. 157 КАС України, відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Отже, із аналізу процесуальних норм, які регулюють інститут забезпечення адміністративного позову, слідує, що скасування заходів забезпечення позову можливе, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі, або відпадуть підстави, які зумовили вжиття судом таких заходів.

Скасування заходів забезпечення позову слід відрізняти від скасування ухвали про забезпечення позову. Різниця полягає в тому, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів. При цьому правомірність застосування таких заходів судом відповідач, як правило, не заперечує.

Натомість, скасування ухвали про забезпечення позову здійснюється за наслідками її апеляційного оскарження. У цьому випадку ухвалу скасовує апеляційний суд, якщо під час її постановлення було порушено вимоги закону, зокрема, були відсутні підстави для забезпечення позову.

При цьому, суд зауважує, що КАС України не наводить підстав для скасування заходів забезпечення, однак, зважаючи на наведені норми в сукупності, такими слід вважати наявність обставин, котрі засвідчують відсутність тих підстав для забезпечення позову, які визначені у ст. 150 КАС України.

Зокрема, підставою для скасування вижитих судом заходів забезпечення позову можуть бути обставини, які не були відомі суду та існували на момент винесення ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, або які вказують на зміну умов, що існували на момент вжиття таких заходів.

Отже, на вмотивоване клопотання учасника справи, за доведення відсутності підстав для вжиття заходів забезпечення позову, раніше застосовані заходи забезпечення можуть бути скасовані.

Забезпечивши позов ухвалою від 15.05.2023, суд виходив, зокрема, з того, що в разі невжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного рішення заподіяна позивачу шкода внаслідок зупинення господарської діяльності товариства у зв`язку з неможливістю реєстрації податкових накладних при реалізації товарів та відмовою контрагентів від співпраці буде значно більшою, оскільки відновлення ділових зв`язків та нормалізація ведення господарської діяльності призведе до значних зусиль та витрат.

Також, вживаючи заходи забезпечення позову суд вказав, що у разі невжиття заходів забезпечення позову можливе настання негативних наслідків, для виправлення яких заявнику буде необхідно докласти значних зусиль у випадку задоволення судом адміністративного позову в подальшому. Так, відновлення господарських зв`язків надалі може бути ускладнено у зв`язку із тим, що контрагенти позивача можуть змінити постачальника на іншого, який не визнаний податковим органом таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, і має можливість здійснювати реєстрацію податкових накладних у ЄРПН.

Отже, судом встановлено наявність очевидної небезпеки правам, свободам та інтересам позивача, неможливості чи ускладнення їх захисту у разі задоволення позову без вжиття заходів забезпечення позову.

Крім того, з наданих до суду документів судом встановлено, а позивачем доведено, що включення Товариства з обмеженою відповідальністю «Дарпак» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку призвело до повного зупинення господарської діяльності, а саме позбавило можливості реєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних складені ним податкові накладні, що в наслідку призвело до завдання збитків товариству в значних розмірах.

Наведене вище, на думку суду, свідчило про те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, що було самостійною та достатньою підставою для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Отже, суд дійшов висновку, що встановлення заходів забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення рішення яким включено Товариство з обмеженою відповідальністю «Дарпак» до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість до вирішення судом спору у цій справі відповідає предмету позову, є співмірним з ними та, водночас, вжиття таких заходів не зумовлює фактичного вирішення спору по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до завершення розгляду справи.

Втім, виходячи з аналізу поданого представником податкового органу клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд зауважує, що матеріали такого клопотання не містять жодного належного доказу, який свідчить про те, що відпали ті обставини, які були підставою для прийняття судом ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, так як ті обставини, про які посилається заявник існували на момент постановлення такої ухвали.

Застосовані заходи покликані забезпечити ефективність судочинства та гарантувати незмінність правовідносин, які існували до прийняття оскаржуваних рішень, враховуючи можливість протиправності таких рішень та порушення ними прав та інтересів платника податків - позивача.

В контексті вказаного, суд зауважує, що наведені заявником аргументи не стосуються питання усунення підстав, за яких заходи забезпечення позову були застосовані, а зазначені обставини існували на момент постановлення ухвали про забезпечення позову, отже зазначене фактично свідчить про незгоду Головного управління ДПС у м. Києві із заходами забезпечення позову, застосованими ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2023, з підстав порушення норм процесуального закону.

Необхідно звернути увагу, що суд, який постановив ухвалу про забезпечення позову, не може скасувати власну ухвалу про забезпечення позову з тих підстав, що заходи забезпечення позову були застосовані безпідставно, або з порушенням норм процесуального закону, оскільки такими повноваженнями наділений лише суд апеляційної інстанції.

Суд також зазначає, що практика Верховного Суду, на яку покликається відповідач у своєму клопотанні, не може бути застосованою у спірному випадку, оскільки обставини встановлені судом в ходів розгляду клопотання про забезпечення позову підтверджують дійсне втручання оскаржуваним рішенням в права та інтереси позивача, настання для нього негативних наслідків і можливість лише збільшення таких за час вирішення спору по суті, що вказуватиме на неефективність судового захисту.

Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на момент розгляду даного клопотання, підстави для скасування вжитих заходів забезпечення адміністративного позову відсутні, а обставини, якими заявник обґрунтовує необхідність скасування забезпечення позову підлягають дослідженню судом під час розгляду справи по суті разом із наданням оцінки доводам та доказам, наданим учасникам справи на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення. Доводи заявника, якими останній обґрунтовував клопотання, самі по собі не є підставою для скасування вжитих заходів забезпечення позову.

Суд зазначає, що ті обставини, які були підставою та мотивацією для прийняття судом рішення про вжиття заходів забезпечення позову в даній адміністративній справі не зникли та не зазнали істотних змін, а скасування заходів забезпечення адміністративного позову за своїм змістом не може бути запереченням проти ухвали про вжиття заходів забезпечення позову, яка підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Отже, виходячи з викладеного вище в сукупності, суд приходить до висновку, що подане представником Головного управління ДПС у м. Києві клопотання про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 150, 151, 153-155, 157, 243, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у м. Києві про скасування заходів забезпечення позову у справі №320/16923/23 відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Щавінський В.Р.