Справа № 302/573/23
Суддя: Сидоренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2023-04-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 302/573/23
Провадження №2-а/302/16/23
Категорія 140
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.04.2023 року

Суддя Міжгірського районного суду Закарпатської області Сидоренко Ю.В., розглянувши матеріали адміністративної справи (провадження № 2-а/302/16/23) за адміністративним позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) до Державної служби України з безпеки на транспорті (місцезнаходження: 03135 м.Київ, пр.Перемоги, буд.14), про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності та встановлення строку виконання постанов,

В С Т А Н О В И В:

20.03.2023 року до Міжгірського районного суду Закарпатської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті, про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності та встановлення строку виконання постанов.

Відповідно ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Частиною 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

За правилами адміністративного судочинства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати положенням статті 160 КАС України, а також вимогам статті 161 цього Кодексу.

Згідно з положеннями частин 1 та 2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч.1 ст.121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина 3 вказаної вище статті).

В силу приписів ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28.10.1998, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Для вирішення питання про правильність застосування судом строку звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів особи необхідно з`ясувати, яким саме рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права цієї особи, коли розпочався перебіг цього строку.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши подану ОСОБА_1 позовну заяву та долучені до позову документи, прихожу до висновку, що адміністративна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.160,161,172 КАС України, виходячи з наступного.

Позивачем ОСОБА_1 безпосередньо у змісті прохальної частини позовної заяви ставиться питання про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом про оскарження постанов по справах про адміністративне правопорушення.

Однак, клопотання з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, до матеріалів позовної заяви не додано.

При цьому, суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання позову можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та повинні бути підтверджені належними доказами.

При чому, відповідно до частини 3 ст.121 КАС України строки для звернення до адміністративного суду обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, доказів обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом, суду не надав.

Заявником не додано належних та достовірних відомостей на підтвердження поважності пропущення строку для звернення до суду за кожною з оскаржуваних постанов про адміністративне правопорушення.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, у змісті позову (прохальна частина позовних вимог), позивач просить закрити справу про адміністративне правопорушення, проте позивачем не зазначено з яких саме правових підстав ОСОБА_1 просить провадження у справах про адміністративні правопорушення та скасувати адміністративні стягнення

Відповідно до п.3 ч.1 ст.288 Кодексу України про адміністративні правопорушення постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено: постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведеним вище нормам статті 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення кореспондуються положення п.2 ч.1 ст.20 Кодексу адміністративного судочинства України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також статті 286 Кодексу адміністративного судочинства України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

З цих положень вбачається, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

Також, у змісті позову (прохальній частині позовних вимог) позивач просить скасувати постанову серії БАВ № 303945 від 14.09.2022 року щодо адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.121 КУпАП, проте зі світлини оскаржуваної постанови, копія якої долучена до матеріалів позовної заяви вбачається притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за іншим складом правопорушення, зокрема ч.6 ст.121 КУпАП.

Крім того, ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачена вимога, відповідно до якої до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Оглянувши позовну заяву та копії документів долучених до неї, встановлено, що позивачем не долучено до позовної заяви оригінал платіжного документу про сплату судового збору у встановленому розмірі та порядку або документу, який б підтверджував існування підстав для звільнення позивача ОСОБА_2 від сплати судового збору відповідно до Закону.

Отже, позовна заява подана без додержання вимог ст.161 ЦПК України, оскільки всупереч вимогам ч.3 ст.161 цього Кодексу до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з приписами ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються Законом.

З огляду на те, що відповідно до п.3 ч.1 ст.288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України «Про судовий збір».

Ст.5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Разом із тим, відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 (провадження №11-1287апп18), зазначено, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Отже, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, викладеного в постанові Верховного Суду України від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

З системного тлумачення законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання позовної заяви про оскарження трьох постанов у справах про адміністративні правопорушення підлягає сплаті судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок за одну позовну вимогу.

Таким чином, позивачем ОСОБА_1 за подання до суду позовної заяви про скасування трьох постанов про накладення стягнення по справах про адміністративні правопорушення та пред`явлення вимоги щодо встановлення строку для виконання оскаржуваних постанов, має бути сплачено судовий збір в загальній сумі 2147,20 (536,80 грн. * 4 вимоги) або додано до матеріалів позовної заяви документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону.

Однак, до матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 , додано квитанцію про сплату судового збору лише в сумі 536,80 грн. А тому, позивачеві необхідно доплатити судовий збір за предявлення позову до суду в розмірі - 1610 (одна тисяча шістсот десять) гривень 40 копійок.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору наступні: розрахунковий рахунок отримувача: ГУК у м.Києві/ м.Київ/22030106, рахунок UA0026001, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код ЄДРПОУ - 37993783, код класифікації доходів бюджету 22030106,

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене позовну заяву необхідно залишено без руху із встановленням позивачу строку необхідного для усунення недоліків.

Згідно ч.1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановленихст.160 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

За таких вищенаведених обставин вважаю за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху та запропонувати позивачу усунути вказані вище недоліки. Приведену у відповідність до ст.ст.160,161 КАС України уточнену позовну заяву направити суду з копіями доданих до неї документів, відповідно по кількості осіб, які беруть участь у справі.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає у поданні належних доказів поважності причин пропуску звернення до суду з позовом щодо оскаржуваних постанов, а також оригіналу квитанції про сплату судового збору, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до Закону.

Враховуючи вищевикладене, за наявністю вищенаведених обставин пред`явлений позивачем ОСОБА_1 адміністративний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки недотримання позивачем вимог чинного КАС України перешкоджає розгляду справи по суті.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.132,160,161,169 КАС України, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про скасування постанов про притягнення до адміністративної відповідальності та встановлення строку виконання постанов - залишити без руху.

Позивачу встановити десятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення недоліків, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя

Міжгірського районного суду

Закарпатської області Ю.В. СИДОРЕН КО