Справа № 160/3487/23
Суддя: Чередниченко В.Є.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
30 травня 2023 року м. Дніпросправа № 160/3487/23
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Чередниченка В.Є. (доповідач),
суддів: Іванова С.М., Чепурнова Д.В.,
перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі №160/3487/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:
Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області 24 травня 2023 року звернулося до Третього апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі №160/3487/23.
При прийнятті до розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції зобов`язаний вирішити питання щодо відкриття апеляційного провадження у справі за поданою апеляційною скаргою протягом п`яти днів з дня її надходження, як того вимагає частина 2 статті 300 КАС України.
Враховуючи висновок Верховного Суду щодо безпосереднього звернення з апеляційною скаргою до суду апеляційної інстанції, викладений в постанові від 10 жовтня 2019 року у справі №340/538/19 з питання застосування підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України та враховуючи положення частини 2 статті 300 КАС України, вважаю за необхідне здійснити вирішення питання щодо можливості відкриття апеляційного провадження у справі за поданою апеляційною скаргою.
Відповідно до ч. 1 ст. 296 КАС України, апеляційна скарга подається у письмовій формі.
Згідно з підпунктом 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
В той же час, згідно з ч. 7 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Частиною восьмою ст. 44 КАС України встановлено, що процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
За правилом абзацу другого частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не визначено цим Кодексом.
Водночас Закон України від 22 травня 2003 року № 852-ІУ «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 7 листопада 2018 року на підставі Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-УІІІ «Про електронні довірчі послуги» (далі Закон № 2155-VІІІ).
Тобто на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом № 2155-VІІІ.
Положенням частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.
У той же час абзацом першим частини першої статті 18 Закону № 2155-УІІІ передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
В свою чергу що з 05 жовтня 2021 року розпочали офіційно функціонувати окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема «Електронний кабінет» та «Електронний суд».
Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».
Такі висновки Суду узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, сформульованою у постановах від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20, від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21, від 01.07.2021 у справі № 9901/76/21.
Як вбачається з апеляційної скарги Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області вона була надіслана суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою без використання електронного цифрового підпису скаржника, що дає підстави стверджувати, що скаржник використав спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законодавством.
Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.
Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі №160/3487/23 підлягає поверненню скаржнику.
Суд апеляційної інстанції, повертаючи апеляційну скаргу, яка подана з порушенням порядку, встановленого КАС України, чітко виконує правило поведінки, встановлене цим Кодексом. Крім того, суд апеляційної інстанції не може прийняти до розгляду апеляційну скаргу всупереч вимогам КАС України, оскільки таким чином надасть перевагу одній стороні процесу перед іншою, яка чекає від суду неухильного дотримання норм процесуального законодавства.
Керуючись статтею 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-
Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 квітня 2023 року у справі №160/3487/23 - повернути скаржнику.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Повне судове рішення складено та підписано суддями 30 травня 2023 року.
Головуючий - суддя В.Є. Чередниченко
суддя С.М. Іванов
суддя Д.В. Чепурнов