Справа № 640/4642/21
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4642/21 Суддя (судді) першої інстанції: Вєкуа Н.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Кузьменка В.В.,

Василенка Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Фищук Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, в особі Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення про анулювання свідоцтва,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Міністерства юстиції України, в особі Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України №2 від 22 січня 2021 року.

На обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив про те, що вважає рішення від 22 січня 2021 року № 2 протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки не погоджується із рішенням відповідача від 2 липня 2020 року № 2 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, на підставі якого відповідачем прийнято оспорюване у цій справі рішення, як таким, що, на думку позивача, прийнято відповідачем усупереч чинному законодавству з порушенням вимог абзаців першого-третього підпункту 2 пункту 11 розділу VI, абзаців другого-третього підпункту 3 пункту 11 розділу VI, абзацу другого підпункту 4 пункту 11 розділу VI, пункту 13 розділу VI Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів (далі - Положення №301/5), а тому, рішення, прийняте на підставі протиправного, на його переконання, рішення, не може бути законним та підлягає скасуванню. При цьому, позивач повідомив, що відповідність вимогам законодавства рішення відповідача від 2 липня 2020 року № 2 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності є предметом судового розгляду у справі № 640/18335/20 за його позовом. Позивач вважає, що цю обставину мав урахувати відповідач та відкласти прийняття оспорюваного рішення від 22 січня 2021 року № 2 про анулювання свідоцтва судового експерта до вирішення по суті справи № 640/18335/20. Також, наголошено на тому, що рішенням відповідача від 2 липня 2020 року № 2 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не встановлено строк, протягом якого позивач повинен пройти повторну атестацію, у чому позивач убачає порушення принципу юридичної визначеності у контексті чіткості строків та порядку проходження повторної атестації.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.10.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року - без змін.

Постановою Верховного Суду від 21.03.2023 касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Войніканіс-Мирського Яна Сергійовича задоволено частково, постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року у справі № №640/4642/21 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2023, визначено наступний склад суду: головуючий суддя Ганечко О.М., судді Василенко Я.М., Кузьменко В.В.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.03.2023 прийнято справу № 640/4642/21 до провадження та призначено розгляд апеляційної скарги у відкритому судовому засіданні на 24.05.2023.

20.04.2023, під № 18377 до суду від ОСОБА_1 надійшли письмові пояснення.

01.05.2023, під № 20061 до суду від Міністерства юстиції України в особі дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України надійшли додаткові пояснення по справі.

23.05.2023, під № 22783 до суду від сторони позивача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні представник апелянта вимоги апеляційної скарги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила залишити її без задоволення.

24.05.2023 протокольною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі.

24.05.2023 судом оголошено вступну і резолютивну частини постанови.

Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників сторін, перевіривши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 22 січня 2021 року на засіданні дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України (у складі: голови, секретаря та членів) розглянувши питання щодо анулювання свідоцтва судового експерта № 1953, виданого ОСОБА_1 за експертними спеціальностями: 11.2 - дослідення документів про економічну діяльність підприємств і організацій, 11.3 - дослідження документів фінансово-кредитних операцій та додані документи: рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 02.07.2020 року №2, відповідно до якого, судового експерта ОСОБА_1 , притягнуто до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді призупинення дії свідоцтва № 1953 за експертними спеціальностями: 11.2, 11.3 на 6 місяців та зобов`язано пройти підготовку за відповідними програмами підготовки та повторно пройти атестацію, обговоривши питання та розглянувши додані документи, відповідно до пункту 12 розділу V Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 03.03.2015 року № 301/5 прийняла Рішення № 2, яким вирішила у зв`язку з не проходженням судовим експертом ОСОБА_1 протягом встановленого шестимісячного строку призупиненої дії свідоцтва повторної атестації, свідоцтво судового експерта № 1953 анулювати.

Незгода позивача з спірним рішенням відповідача обумовила його звернення до суду.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року, залишеним без змін судом апеляційної інстанції, у задоволенні адміністративного позову відмовлено, з урахуванням наступного:

- оскільки термін спливу призупинення дії свідоцтва закінчувався 2 січня 2021 року і у цей термін ОСОБА_1 до кваліфікаційної палати ЦЕКК щодо проходження атестації не звертався, спірне рішення відповідача є обґрунтованим та відповідає обставинам справи;

- відхилено аргументи позивача щодо невизначеності рішенням ЦЕКК від 2 липня 2020 року №2 строку, протягом якого позивач зобов`язаний пройти підготовку та повторну атестацію, а також порядку їх проходження - під час шестимісячного строку призупинення дії свідоцтва чи після закінчення цього строку, та зазначено, що позивачу було надано 6 місяців для проходження атестації.

Так, скасовуючи постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 жовтня 2022 року та направляючи справу на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду,

Верховний Суд у постанові від 21.03.2023 звернув увагу на такому:

- судом апеляційної інстанції було вжито належних заходів з використанням передбачених нормами КАС України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання;

- незважаючи на належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання та відсутність клопотань сторін про відкладення судового засідання, однак, ураховуючи наявність об`єктивних обставин, що з огляду на безпекову ситуацію у місті Києві 31 жовтня 2022 року унеможливлювали вчасне прибуття учасників справи у судове засідання (з 7:00 год до 10:02 год у місті Києві тривала повітряна тривога, а судове засідання було призначено на 10:10 год), касаційний суд знаходить помилковим висновок апеляційного суду про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження;

- вирішуючи справу без участі позивача та/або його представника, який є заявником апеляційної скарги та зазначив суду про своє бажання прийняти участь в розгляді справи у відкритому судовому засіданні, вдався до надмірного формалізму та позбавив, зокрема, позивача можливості довести суду переконливість своєї позиції на стадії апеляційного розгляду, відтак порушив його право на справедливий і публічний розгляд його справи;

- Верховний Суд не розглядав інші доводи касаційної скарги як такі, що не впливають на загальний висновок колегії суддів у цій справі. Їх докладний аналіз є недоцільним.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України «Про судову експертизу» (в тексті - Закон), Положенням про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів (Положення), Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень.

Так, Закон України «Про судову експертизу» визначає правові, організаційні і фінансові основи судово-експертної діяльності з метою забезпечення правосуддя України незалежною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки і техніки.

Відповідно до норм ст.ст. 1-4, 7, 7-1, 8, 10-14, 16 Закону, судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Законодавство України про судову експертизу складається із цього Закону, інших нормативно-правових актів. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачено законодавством України про судову експертизу, застосовуються правила міжнародного договору України. Судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.

Незалежність судового експерта та правильність його висновку забезпечуються: визначеним законом порядком призначення судового експерта; забороною під загрозою передбаченої законом відповідальності втручатися будь-кому в проведення судової експертизи; існуванням установ судових експертиз, незалежних від органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування та суду; створенням необхідних умов для діяльності судового експерта, його матеріальним і соціальним забезпеченням; кримінальною відповідальністю судового експерта за дачу свідомо неправдивого висновку та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків; можливістю призначення повторної судової експертизи; присутністю учасників процесу в передбачених законом випадках під час проведення судової експертизи.

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.

До державних спеціалізованих установ належать: науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України; науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України; експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.

Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Організація науково-методичного забезпечення судово-експертної діяльності та організаційно-управлінські засади діяльності державних спеціалізованих установ покладаються на міністерства та інші центральні органи виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Методики проведення судових експертиз (крім судово-медичних та судово-психіатричних) підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Міністерство юстиції України забезпечує видання міжвідомчого науково-методичного збірника "Криміналістика та судова експертиза".

Судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань.

Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності.

Незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний: 1) провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок; 2) на вимогу особи або органу, які залучили експерта, судді, суду дати роз`яснення щодо даного ним висновку; 3) заявляти самовідвід за наявності передбачених законодавством підстав, які виключають його участь у справі. Інші обов`язки судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Незалежно від виду судочинства судовий експерт має право: 1) подавати клопотання про надання додаткових матеріалів, якщо експертиза призначена судом або органом досудового розслідування або ознайомлюватися з матеріалами справи, що стосуються предмета судової експертизи; 2) вказувати у висновку експерта на виявлені в ході проведення судової експертизи факти, які мають значення для справи і з приводу яких йому не були поставлені питання; 3) з дозволу особи або органу, які призначили судову експертизу, бути присутнім під час проведення слідчих чи судових дій і заявляти клопотання, що стосуються предмета судової експертизи; 4) подавати скарги на дії особи, у провадженні якої перебуває справа, якщо ці дії порушують права судового експерта; 5) одержувати винагороду за проведення судової експертизи, якщо її виконання не є службовим завданням; 6) проводити на договірних засадах експертні дослідження з питань, що становлять інтерес для юридичних і фізичних осіб, з урахуванням обмежень, передбачених законом. Інші права судового експерта передбачаються процесуальним законодавством.

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

Залежно від спеціалізації і рівня підготовки працівникам державної спеціалізованої установи присвоюються кваліфікація судового експерта і кваліфікаційний клас.

Поряд з правовим регулюванням питань: гарантій незалежності судового експерта та правильності його висновку; підстав проведення судової експертизи; прав та обов`язків, відповідальності та атестації судового експерта; Закон України «Про судову експертизу» виокремлює правовий статус експертно-кваліфікаційних комісій.

Згідно змісту ст. 17 Закону, для присвоєння та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Порядок присвоєння кваліфікації судового експерта фахівцям чи позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України. З цією метою при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Присвоєння кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів судово-медичним і судово-психіатричним експертам та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів судово-медичних і судово-психіатричних експертів проводяться в порядку, що встановлюється Міністерством охорони здоров`я України.

Відповідно, для позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів створюються експертно-кваліфікаційні комісії при міністерствах та інших центральних органах виконавчої влади, до сфери управління яких належать державні спеціалізовані установи, що здійснюють судово-експертну діяльність.

Порядок позбавлення кваліфікації судового експерта фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, визначається Міністерством юстиції України, з метою чого при Міністерстві юстиції України створюється Центральна експертно-кваліфікаційна комісія, яка діє відповідно до положення про неї, що затверджується Міністерством юстиції України.

Судовий експерт на підставах і в порядку, передбаченими законодавством, може бути притягнутий до юридичної відповідальності.

У розрізі правових питань притягнення судового експерта до юридичної відповідальності, та позбавлення кваліфікації судового експерта і кваліфікаційних класів експертно-кваліфікаційними комісіями, слід врахувати, що Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів відповідно до статей 10, 14, 16, 17 та 21 Закону України «Про судову експертизу» визначає: організаційні засади, завдання та порядок діяльності Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України; порядок підготовки та стажування фахівців, які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта; порядок проведення атестації з метою присвоєння та підтвердження кваліфікації судового експерта в ЦЕКК; порядок видачі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, його дубліката, переоформлення та анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; порядок тимчасового припинення здійснення судово-експертної діяльності та її поновлення; порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Так, ЦЕКК є колегіальним органом, що діє при Міністерстві юстиції України та основними завданнями ЦЕКК є: 1) затвердження програм підготовки (стажування) працівників науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - НДУСЕ) та фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ; 2) вирішення питань щодо проходження підготовки працівниками НДУСЕ, фахівцями, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати (підтвердити) кваліфікацію судового експерта; 3) проведення атестації з метою визначення рівня професійної підготовки працівників НДУСЕ, фахівців, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та які мають намір отримати або підтвердити кваліфікацію судового експерта; 4) розгляд питання щодо присвоєння кваліфікаційного класу судового експерта працівникам НДУСЕ; 5) розгляд питань щодо анулювання свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта; 6) розгляд питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

ЦЕКК діє у складі кваліфікаційної і дисциплінарної палат.

Кваліфікаційна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 2- 4 пункту 2 цього розділу.

Дисциплінарна палата ЦЕКК виконує завдання, передбачені підпунктами 5, 6 пункту 2 цього розділу.

Порядок розгляду питань дисциплінарної відповідальності судових експертів врегульовано розд. VI Положення, згідно якого відповідно до статті 14 Закону України «Про судову експертизу» атестовані судові експерти за порушення вимог законодавства України про судову експертизу та/або методичних вимог під час проведення досліджень можуть бути притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Процедура розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК питань дисциплінарної відповідальності судових експертів включає: порушення дисциплінарного провадження; прийняття рішення про притягнення або відсутність підстав для притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Підставою для розгляду питань щодо порушення дисциплінарного провадження є подання керівника Структурного підрозділу Мін`юсту.

До подання додаються документи, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз.

Документами, що містять інформацію про можливі допущення судовим експертом порушення вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз, є акти перевірок діяльності судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, звернення до Мін`юсту керівника НДУСЕ, а також звернення юридичних, фізичних осіб, які є учасниками справи, або кримінального провадження, або правовідносин, до яких залучено судового експерта з метою надання висновку, та мають містити: повне найменування (власне ім`я, прізвище) особи, якою подається звернення, її місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (власне ім`я, прізвище) представника такої особи, якщо звернення подається представником, та підтвердження такого представництва; викладення обставин, які свідчать про конкретні порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз; інформацію про те, що дані, про які йдеться у зверненні, отримані без порушення чинного законодавства.

Якщо обставини, викладені у зверненні, стосуються порушень судового експерта, наявність яких підтверджується інформацією, зазначеною у висновку експерта, до звернення обов`язково додається якісна копія цього висновку.

Якщо звернення не відповідає вимогам, встановленим цим пунктом, воно не підлягає розгляду дисциплінарною палатою ЦЕКК.

За результатами розгляду подання та доданих до нього документів дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: не порушувати дисциплінарне провадження; відкрити дисциплінарне провадження.

Дисциплінарне провадження не порушується у разі, якщо: висновок експерта раніше підлягав аналізу; перевірка інформації, викладеної у документах, доданих до подання, потребує проведення повторного огляду об`єкта дослідження, вивчення матеріалів та документів, наданих експерту для проведення експертизи, зіставлення їх з документами, зазначеними у висновку, тощо, що по суті є повторною експертизою; дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла до висновку, що зазначена у зверненні інформація про можливі допущення судовим експертом порушення не підтверджується документами, доданими до подання.

У разі порушення дисциплінарного провадження дисциплінарна палата ЦЕКК може прийняти рішення про витребування пояснення у судового експерта та/або проведення аналізу висновку експерта, інформація в якому є предметом оскарження, з метою перевірки відповідності висновку вимогам нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та методикам проведення судових експертиз та доручити здійснення аналізу члену (членам) дисциплінарної палати ЦЕКК або НДУСЕ.

Метою аналізу висновку не є його спростування чи підтвердження.

Для проведення аналізу висновок експерта знеособлюється шляхом ретушування даних щодо суб`єктів призначення та проведення експертизи, учасників справи (провадження), а також інших відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства.

Аналіз висновку здійснюють судові експерти, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено висновок, що підлягає аналізу, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи.

За результатами аналізу висновку складається довідка за зразком згідно з додатком 12 до цього Положення. Довідка складається на кожний висновок, щодо якого проведено аналіз. Строк проведення аналізу висновків не може перевищувати 14 календарних днів.

Розгляд питань щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності судових експертів відбувається за участю судового експерта. У разі неявки судового експерта з поважних причин розгляд питання переноситься на чергове засідання дисциплінарної палати ЦЕКК. У випадку повторної неявки судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК може розглянути питання за його відсутності.

Під час розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судовий експерт може ознайомлюватися з матеріалами та давати додаткові пояснення.

За наслідками розгляду питання щодо дисциплінарної відповідальності судового експерта дисциплінарна палата ЦЕКК приймає одне з таких рішень: 1) притягнути судового експерта до дисциплінарної відповідальності та застосувати відповідне дисциплінарне стягнення; 2) не притягувати судового експерта до дисциплінарної відповідальності.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК складається з: 1) вступної частини із зазначенням: дати засідання та номера рішення; складу дисциплінарної палати ЦЕКК; прізвища та ініціалів судового експерта, стосовно якого розглядалось питання дисциплінарної відповідальності, відомостей про його присутність або відсутність на засіданні; 2) описової частини із зазначенням: змісту питання, що розглядалось дисциплінарною палатою ЦЕКК; переліку документів, що розглядались на засіданні; результатів перевірки інформації про порушення судовим експертом вимог нормативно-правових актів з питань судово-експертної діяльності та/або методик проведення судових експертиз; змісту пояснень судового експерта; 3) мотивувальної частини із зазначенням: встановлених обставин з посиланням на досліджені дисциплінарною палатою ЦЕКК документи, матеріали та пояснення судового експерта; мотивів, з яких дисциплінарна палата ЦЕКК дійшла висновку щодо притягнення/не притягнення судового експерта до дисциплінарної відповідальності; нормативно-правових актів та/або методик проведення судових експертиз, якими керувалася дисциплінарна палата ЦЕКК під час прийняття рішення; 4) резолютивної частини із зазначенням: суті рішення за результатами розгляду із зазначенням дисциплінарного стягнення в разі його застосування; прізвищ, ініціалів та підписів членів дисциплінарної палати ЦЕКК, які брали участь у засіданні.

До судових експертів можуть бути застосовані такі дисциплінарні стягнення: 1) попередження; 2) призупинення дії Свідоцтва (на строк від 6 місяців і більше); 3) позбавлення кваліфікації судового експерта; 4) пониження кваліфікаційного класу судового експерта (щодо судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України).

При обранні виду дисциплінарного стягнення дисциплінарна палата ЦЕКК повинна врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку, обставини, за яких вчинено проступок, і результати роботи судового експерта за попередні роки.

Рішення дисциплінарної палати ЦЕКК про притягнення до дисциплінарної відповідальності може бути оскаржене в установленому законодавством порядку.

Згідно Переліку видів судових експертиз та експертних спеціальностей, за якими присвоюється кваліфікація судового експерта фахівцям науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України, видами та підвидами судових експертиз є: фототехнічна, портретна та голографічних зображень (№ з/п 6), яка включає в себе (види експертних спеціальностей): дослідження фотозображень та технічних засобів їх виготовлення; ідентифікацію особи за ознаками зовнішності за матеріальними зображеннями; дослідження голографічних захисних зображень та їх елементів; психологічна (№ з/п 35), що включає (види експертних спеціальностей): психологічні дослідження.

З наведеного слідує, що Законом покладено на дисциплінарну палату ЦЕКК виконання завдань пов`язаних, зокрема, з розглядом питань дисциплінарної відповідальності судових експертів.

Пунктом 12 розділу V Положення про ЦЕКК передбачено, що свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта з певного виду експертної спеціальності підлягає анулюванню у разі: непроходження фахівцем, відносно якого застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді призупинення дії свідоцтва, протягом встановленого рішенням дисциплінарної палати ЦЕКК строку повторної атестації.

Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що згідно Рішення № 2 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 22.01.2021 року, підставою його винесення зокрема є рішення дисциплінарної палати ЦЕКК від 22.07.2020 року № 2.

Так, 27 травня 2020 року дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України було прийнято рішення № 1 від 27.05.2020 pоку, відповідно до якого, ОСОБА_1 був притягнений до дисциплінарної відповідальності та застосовано до нього дисциплінарне стягнення у вигляді попередження.

02 липня 2020 року дисциплінарною палатою Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України були прийнято рішення № 2, яким, відповідно до розділу VI Положення, вирішено притягнути позивача до дисциплінарної відповідальності та застосувати до нього дисциплінарне стягнення у вигляді призупинення дії свідоцтва № 1953 за експертними спеціальностями: 11.2 - дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій, 11.3 - дослідження документів фінансово-кредитних операцій на 6 місяців, зобов`язано позивача пройти підготовку за відповідними програмами підготовки та повторно пройти атестацію.

Не погоджуючись з вказаними рішеннями, позивач оскаржив їх до суду.

Рішенням у справі № 640/18335/20 Окружного адміністративного суду м. Києва від 17 серпня 2021 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Постоновою Верховного Суду від 26.05.2022 в справі № 640/18335/20 касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, скасовано постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.08.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 серпня 2021 року - без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 08.11.2022 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Войніканіса - Мирського Яна Сергійовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 серпня 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 31 серпня 2022 року.

Тож, з наведеного слідує, що наразі рішення суду в справі № 640/18335/20, в якій предметом оскарження є рішення дисциплінарного органу, на підставі якого винесено оскаржуване рішення в даній справі, набрало законної сили, з огляду на що, колегією суддів і було відмовлено у задоволенні клопотання апелянта про зупинення провадження у справі.

Матеріалами справи підтверджується та не заперечується сторонами, що протягом встановленого рішенням ЦЕКК строку, позивач повторну атестацію в ЦЕКК не пройшов, до кваліфікаційної палати ЦЕКК документи щодо атестації судового експерта ОСОБА_1 не надходили.

Враховуючи вимоги пункту 12 розділу V Положення про ЦЕКК, 22.01.2021 року на засіданні ЦЕКК було прийняте рішення щодо анулювання свідоцтва № 1953 судового експерта ОСОБА_1 за експертними спеціальностями 11.2 - дослідження документів про економічну діяльність підприємств і організацій, 11.3 - дослідження документів фінансово-кредитних операцій.

У частині посилань сторони позивача на те, що зі змісту рішення неможливо встановити строк протягом якого позивач зобов`язаний пройти підготовку та повторну атестацію, а також незрозуміло коли позивачу необхідно повторну атестацію пройти під час шестимісячного строку призупинення дії свідоцтва чи після закінчення даного строку, колегія суддів вважає такі посилання необґрунтованими, адже позивачу в тому рішенні було надано 6 місяців для проходження атестації (протягом строку дії призупинення).

Тож, з урахуванням того, що, оскільки термін призупинення дії свідоцтва закінчувався 02.01.2021, тому відповідачем правомірно було прийнято рішення щодо анулювання свідоцтва від 22.01.2021, через те, що у встановлений термін позивач до кваліфікаційної палати ЦЕКК щодо проходження атестації не звертався та її не проходив. До того ж, наразі, рішення відповідача, яким було зобов`язано позивача пройти атестацію є чинним та не скасованим.

Щодо доводів апелянта, які також були зазначені і у письмових поясненнях від 20.04.2023 про те, що підстави (засади) юридичної відповідальності за ст. 92 Констутиції України мають врегульовуватись виключно Законами України, а не нормативно-правовими актами Міністерства юстиції України, колегія суддів зазначає, що згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У свою чергу, за ч. 5 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції. Зазначені норми у своїй сукупності вказують на те, що доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 щодо незаконності притягнення його до відповідальності на підставі підзаконного нормативно-правового акту підлягають перевірці судом апеляційної інстанції лише у тому випадку, якщо відповідні доводи були заявлені позивачем як підстава адміністративного позову у встановленому законом порядку. Однак, у даному випадку, вказана підстава позову була відсутня у позовній заяві та вперше викладена позивачем у додаткових письмових поясненнях. Під час розгляду апеляційної скарги на новому розгляді, представник апелянта підтвердила, що у позовній заяві не було покладено дані обставини в основу позовної заяви, однак, вказувала на те, що позивач зазначав про невідповідність оскаржуваного рішення критеріям, визначеним у ст. 2 КАС України, однак, колегія суддів не приймає такі посилання сторони позивача через те, що у такому б разі, сторона з посиланням на ст. 2 КАС України, могла б без належного мотивування та покладення підстав позову ставити питання в суді про незаконність рішення з усіх наявних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України, позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч. 3 ст. 262 КАС України, підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Положення ч. 1 ст. 47 та ч. 3 ст. 262 КАС України, вказують на те, що позивач мав право змінити підстави позову в цій справі шляхом подання письмової заяви не пізніше ніж протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 мав право подати заяву про зміну підстав позову, однак, письмові пояснення від 20.04.2023 містять нову підставу позову.

За наслідком апеляційного розгляду, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення є обґрунтованим, а тому, відсутні правові підстави для його скасування.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно зі ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно норм ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 серпня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді В.В. Кузьменко

Я.М. Василенко

Повний текст постанови складено 29.05.2023.