Справа № 420/16548/22
Суддя: Лук'янчук О.В.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 травня 2023 р.м. ОдесаСправа № 420/16548/22

Категорія: 106030000 Головуючий в 1 інстанції: Скупінська О. В.

Дата і місце ухвалення: м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Лук`янчук О.В.

суддів Бітова А. І.

Ступакової І. Г.

при секретарі Аргіровій М. О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Офіс Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання протиправним та скасування рішення комісії,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Одеської обласної прокуратури, Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Офіс Генерального прокурора, в якому просила:

визнати протиправними та скасувати рішення чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, вiйськових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) №3 від 30.09.2022 про неуспішне проходження атестації прокурором Суворовської місцевої прокуратури №4 Одеської області ОСОБА_1 ;

визнати протиправним та скасувати наказ керівника Одеської обласної прокуратури №1614к вiд 13.10.2022 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Суворовської місцевої прокуратури №4 Одеської області та органів прокуратури з 31.10.2022;

поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси або рівнозначній посаді прокурора окружної прокуратури Одеської області та вжити негайне виконання рішення суду в цій частині;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 31.10.2022 до дня поновлення на роботі;

стягнути з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 завдану моральну шкоду у розмірі 50 000 тис. гривень.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що при прийнятті рішення про її звільнення не було взято до уваги і проігноровано її статус одинокої матері, яка виховує двох малолітніх дітей 2009 р.н. та 2015 р.н., а також те, що вона є особою в сім`ї якої немає інших працівників з самостійним заробітком. Роботодавець поза її волею змінив умови праці, її статус та розмір заробітної плати, можливість здійснювати попередньо виконувану роботу та в цілому позбавив повноважень прокурора. При цьому позивач повідомляє, що згоди на зміну розміру оплати праці, перебування на посаді, якої вже не існувала вона не надавала. Про вище зазначені обставини позивача ніхто не повідомляв. Одеською обласною прокуратурою в односторонньому порядку змінено умови праці та визначено трудові відносини щодо неї.

Проведення першого та другого етапи атестації було організовано чотирнадцятою кадровою комісією обласних прокуратур які за Графіком, розташованим на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора відбулися 15.08.2022 та 31.08.2022. Перший етап атестації позивач пройшла успішно, набравши, відповідно 75 балів, на другому етапі, при прохідному 93 бали вона набрала 79 балів. За наслідком чого чотирнадцятою кадровою комісією було прийнято рішення №3 від 30.09.2022 про неуспішне проходження позивачем атестації. При цьому, 01.09.2022 вона зверталася до чотирнадцятої кадрової комісії із заявою що повторного складання іспиту. При цьому позивач вважає, що зазначені нею факти, що викладені у заяві про дозвіл на перездачу з поважних причин, які істотно вплинули на результати складання іспиту є вмотивованими та підлягають задоволенню відповідно до пункту 7 розділу І Порядку № 221. Комісія повинна була призначити для неї нову дату складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Одеською обласною прокуратурою всі її неодноразові звернення щодо вжиття заходiв щодо врегулювання трудових відносин залишалися без реагування. Тривалість такої ситуації, приниження, порушення прав позивача, як одинокої матері, позбавлення відповідного статусу та обов`язків прокурора перебувають у причинно-наслідковому зв`язку iз дiями вiдповiдача, а відтак завдають їй душевних та психологічних страждань, у зв`язку з чим звернулася до суду з позовом

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, вiйськових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) - Офіс Генерального прокурора про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визнання протиправним та скасування рішення комісії відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилається на невідповідність висновків рішення суду першої інстанції фактичним обставинам справи та їх суперечність нормам матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначається, що комісією не було прийнято до уваги та не розглянуто її заяву від 01.09.2022 року про обґрунтування причин набрання меншої кількості балів. Зазначає, що така бездіяльність кадрової комісії щодо не розгляду її заяви є дискримінацією по відношенню до неї. Вказує про те, що судом першої інстанції не розглянуто та не досліджено усіх доказових фактів, наявність або відсутність яких впливає на вирішення справи, зокрема вказує на не прийняття до уваги електронного листування. Також вказує, що вона є матір`ю, яка виховує одна двох малолітніх дітей, а тому вважає належним захистом її права є поновлення на посаді прокурора Одеської місцевої прокуратури або на рівнозначній посаді в окружній прокуратурі.

Відповідно до ст. ст. 10, 12-2, 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», враховуючи рішення Ради суддів України від 24.02.2022 року № 09, наказом голови П`ятого апеляційного адміністративного суду № 9-до/с від 28.02.2022 року, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів та працівників суду у П`ятому апеляційному адміністративному суді в умовах воєнного стану встановлено особливий режим роботи.

З апеляційної скарги вбачається, що апелянт просить розгляд справи проводити за його участю, а тому розгляд справи призначено у режимі відеоконференції.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного .

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 з 2001 року працює в органах прокуратури, з 05.02.2018 призначена на посаду прокурора Одеської міської прокуратури №4.

07.10.2019 ОСОБА_1 звернулась до Генерального прокурора із заявою про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

У вказаній заяві ОСОБА_1 на підставі пункту 10 розділу ІІ прикінцеві і перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури, просила перевести її на посаду прокурора в окружній прокуратурі і для цього допустити до проходження атестації.

Вказувала, що з умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженому наказом Генерального прокурора ознайомлена та погоджується. Зокрема, підтверджує, що вона усвідомлює та погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого з етапів атестації, передбаченого Порядком, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення Закону, її буде звільнено з посади прокурора.

Проведення першого та другого етапи атестації було організовано чотирнадцятою кадровою комісією обласних прокуратур які за Графіком, розташованим на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора відбулися 15.08.2022 та 31.08.2022. Перший етап атестації позивач пройшла успішно, набравши, відповідно 75 балів.

Відповідно до протоколу №55 засідання Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 31.08.2022, пунктом 4 порядку денного визначено формування списку осіб, які за результатами складення 31.08.2022 іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації), що набрали меншу кількість балів, ніж прохідний бал, тобто менше 93 балів.

У додатку 2 до протоколу №55 від 31.08.2022, міститься список осіб, які за результатами складення 31.08.2022 іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (другий етап атестації), що набрали меншу кількість балів, ніж прохідний бал, тобто менше 93 балів у якому перебуває й ОСОБА_1 , яка набрала 79 балів.

За наслідками засідання Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) 30.09.2022, що відображено у протоколі №56 від 30.09.2022, Чотирнадцята кадрова комісія обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) прийняла рішення №3 про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки від 30.09.2022 (додаток №3 до протоколу засідання Чотирнадцятої кадрової комісії №56 від 30.09.2022), яким, керуючись пунктами 13, 16, 17 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури та пунктом 6 розділу І, пунктом 6 розділу ІІІ Порядку проходження прокурорами атестації, враховуючи, що прокурор Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області ОСОБА_1 за результатами складення іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки набрала 79 балів, що є менше прохідного балу (93) для успішного складення іспиту, вона не допускається до етапу проходження співбесіди.

У зв`язку з цим прокурор Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області ОСОБА_1 неуспішно пройшла атестацію.

Вказане рішення №3 від 30.09.2022 підписано головою комісії, секретарем комісії та чотирма членами комісії.

На підставі вищезазначеного рішення Одеська обласна прокуратура прийняла наказ від 13.10.2022 №1614к (т.1 а.с.24), яким наказано звільнити ОСОБА_1 з посади прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури) з 31 жовтня 2022 року.

Вважаючи спірні рішення та наказ протиправним, а свої права порушеними, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою.

Суд першої інстанції, приймаючи рішення по справі, прийшов до висновку, що рішення Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, вiйськових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) №3 від 30.09.2022 про неуспішне проходження атестації прокурором Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області ОСОБА_1 та наказ від 13.10.2022 №1614к Одеської обласної прокуратури, яким наказано звільнити ОСОБА_1 з посади прокурора Одеської місцевої прокуратури №4 Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ Прикінцеві і перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури) з 31 жовтня 2022 року, прийняті на законних підставах і скасуванню не підлягають.

Надаючи оцінку рішенню суду першої інстанції з урахуванням доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України визначено Законом України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру".

До Закону України "Про прокуратуру" були внесені зміни Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19.09.2019 № 113-IX (діє з 25.09.2019).

Зазначеним Законом внесено зміни до кодексів та законів України не скільки щодо форми чи змісту діяльності прокуратури, скільки щодо реформи органів прокуратури в частині кадрових питань. Встановлена Законом переатестація не має систематичного характеру, відбувається одноразово за окремим законом, є винятковою. У Пояснювальній записці до цього законопроекту було зазначено, що він спрямований на запровадження першочергових і, багато в чому, тимчасових заходів, пов`язаних передусім із кадровим перезавантаженням органів прокуратури шляхом атестації чинних прокурорів, а також надання можливості всім доброчесним кандидатам, які мають належні теоретичні знання та практичні навички, на конкурсних засадах зайняти посаду прокурора у будь-якому органі прокуратури.

Таким чином, проведення атестації прокурорів було визначено на законодавчому рівні як умова реформування органів прокуратури, що стосувалась зокрема усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури.

Відповідно до п.п. 6, 7 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-ІХ з дня набрання чинності цим Законом усі прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур вважаються такими, що попереджені у належному порядку про можливе майбутнє звільнення з посади на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру».

Прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.

Відповідно до п.п. 7, 8 п. 22 розд. II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX тимчасово, до 01.09.2021 в Офісі Генерального прокурора, у кожній обласній прокуратурі утворюються відповідні кадрові комісії як органи для забезпечення проведення атестації прокурорів відповідно до цього розділу.

Згідно з п. 10 розд. II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 113-ІХ прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.

Пунктом 11 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX визначено, що атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями Офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.

Відповідно до п. 14 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.

На виконання положень розд. ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ Генеральною прокуратурою України 03.10.2019 винесено наказ № 221 "Про затвердження Порядку проходження прокурорами атестації".

Згідно з п. 1 розд. І Порядку № 221 атестація прокурорів - це встановлена розділом II «;Прикінцеві і перехідні положення» Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон) та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.

Відповідно до п. 6 розд. І Порядку № 221 атестація включає такі етапи: 1) складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; 2) складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; 3) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними вміннями та навичками; прокурори виконують письмове практичне завдання.

Згідно з п. 8 розд. І Порядку № 221, за результатами атестації прокурора відповідна кадрова комісія ухвалює одне із таких рішень: 1) рішення про успішне проходження прокурором атестації; 2) рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Пункт 9 розд. І Порядку № 221 передбачає, що атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку.

Згідно з п. 7 розд. І Порядку № 221 повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів не допускається. Якщо складання відповідного іспиту було перервано чи не відбулося з технічних або інших причин, незалежних від членів комісії та прокурора, комісія призначає новий час (дату) складання відповідного іспиту для прокурора.

Судовим розглядом встановлено, що 07.10.2019 ОСОБА_1 звернулась до Генерального прокурора із заявою про переведення на посаду прокурора в окружній прокуратурі та про намір пройти атестацію.

Відповідно до п. 11 розд. Порядку № 221 особиста участь прокурора на всіх етапах атестації є обов`язковою. Перед кожним етапом атестації прокурор пред`являє кадровій комісії паспорт або службове посвідчення прокурора.

У разі неявки прокурора для проходження відповідного етапу атестації у встановлені кадровою комісією дату, час та місце, кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором. Факт неявки прокурора фіксується кадровою комісією у протоколі засідання, під час якого мав відбуватися відповідний етап атестації такого прокурора.

Згідно з п. п. 1, 4, 5, 6 розд. IІІ Порядку № 221 у разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.

Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.

Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур - 93 бали (п. 5 розділу III Порядку, п. 2 наказу Генерального прокурора № 105 від 21.02.2020 "Про встановлення прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення зразка тестових питань та правил складання іспиту").

Позивач, подавши заяву про переведення на посаду прокурора в окружну прокуратуру, приймаючи участь у проведенні атестації, надав згоду на проходження атестації, погодився з умовами та процедурами її проведення, що передбачені Порядком проходження прокурорами атестації, затвердженим Генеральним прокурором, а також усвідомлював наслідки неуспішного проходження нею атестації.

Позивач за результатами іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, який відбувся 31.08.2022, набрала 79 балів, тобто менше ніж 93 бали, необхідних для подальшого проходження атестації.

Відповідно до п. 5 розд. ІІІ Порядку № 221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.

Отже, набрання позивачем за результатами іспиту у формі анонімного тестування під час другого етапу атестації 79 балів, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту, є безумовною підставою згідно з пунктом 16 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX і пунктом 5 розділу ІІІ Порядку № 221 для його недопуску до наступного етапу атестації та прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації. Прийняти інше, крім указаного, рішення комісія не мала правових підстав.

З огляду на викладене, кадровою комісією на підставі п. п. 13, 16, 17 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ, п. 6, 7 розд. І, п. 6 розд. ІІІ Порядку № 221 прийнято рішення від 30.09.2022 № 3 про неуспішне проходження позивачем атестації.

На підставі зазначеного, колегія суддів доходить висновку, що оскаржуване рішення кадрової комісії відповідає вимогам, встановленим Порядком, зокрема містить посилання на нормативно-правові акти, що підтверджують повноваження комісії та підстави його прийняття. Також, у рішенні наявне його обґрунтування - набрання позивачем за результатами складення іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички 79 балів, що є меншим прохідного балу для успішного складання іспиту.

Отже, оскаржуване рішення кадрової комісії є обґрунтованим, у зв`язку з чим підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до п.п. 2 п. 19 розд. ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ (в редакції станом на час проходження позивачем атестації) прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» за умови настання однієї із наступних підстав: рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури.

Відповідно до п. 17 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію. Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється.

Редакція п.п. 2 п. 19 розд. ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ на момент звільнення позивача з посади прокурора передбачала, що прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.

Таким чином, рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації є законодавчо визначеною підставою для звільнення прокурора з посади, тобто спричиняє для особи негативні юридичні наслідки у вигляді її звільнення з публічної служби.

Щодо надмірного втручання у приватне життя внаслідок звільнення з посади прокурора та органів прокуратури за результатами атестації суд першої інстанції правомірно зазначив, що Конституційний Суд України у рішенні від 08.07.2003 №15-рп/2003 у справі за конституційним поданням 51 народного депутата України щодо відповідності Конституції України (конституційності) постанови Кабінету Міністрів України Про затвердження Положення про проведення атестації державних службовців вказав, що атестація є одним із способів перевірки та оцінки кваліфікації працівника, його знань і навичок. Вона передбачена частиною шостою статті 96 Кодексу законів про працю України, положення якого поширюються і на державних службовців з урахуванням особливостей, встановлених Законом України Про державну службу. Згідно з цією нормою атестацію можуть проводити власник або уповноважений ним орган. Такими органами відповідно до законодавства України є, зокрема, всі органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Атестація окремих категорій державних службовців передбачена й іншими законами України, зокрема Про державну податкову службу в Україні (стаття 15), Про прокуратуру (стаття 46), Про статус суддів (глава VII). Закон України №113-ІХ чи його окремі положення, зокрема щодо звільнення прокурора за результатами атестації, не визнаний таким, що не відповідає Конституції України, тому підлягає обов`язковому застосуванню.

Щодо позовної вимоги про визнання протиправною бездіяльність Чотирнадцятої кадрової комісії щодо прийняття до розгляду заяви ОСОБА_1 від 01.09.2022 про надання можливості повторно скласти іспит на підставі фактів, що викладені у заяві, то судом першої інстанції правомірно з посиланням на постанови Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 904/2882/18, від 24.09.2019 у справі № 922/1151/18 та застосуванням ст. 72 КАС України зроблено висновок, що ОСОБА_1 , скерувавши на електронну пошту Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) фотокопію заяви від 01.09.2022 без електронного підпису, не створила електронний документ, а відтак зазначене не є й належним скеруванням заяви адресату, а тому доводи апелянта є безпідставними та в цій частині висновків суду першої інстанції не спростовують.

Посилання ОСОБА_1 на те, що в день складання іспиту вона себе погано почувала, що стало наслідком набрання нижчого балу ніж прохідний, у зв`язку з чим, позивач звернулася із заявою до відповідної комісії про проведення іспиту повторно, колегія суддів не бере до уваги, оскільки з наявної в матеріалах справи копії протоколу засідання Чотирнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) від 31.08.2022, судом встановлено, що перед початком складання іспиту всіх прокурорів, у тому числі і позивача запитали про їх стан здоров`я. Крім того, під час іспиту позивач до медичного працівника за місцем проведення іспиту не зверталася, до представників кадрової комісії будь-які скарги чи зауваження про погане самопочуття та погіршення стану здоров`я не надходили.

При цьому, колегія суддів зазначає, що про обставини, що виникли під час проходження тестування та перешкоджали його належному проходженню, позивач міг зазначити також у відомості, в якій розписувався відразу після завершення тестування, засвідчуючи отриманий результат, однак цього не зробив.

Результати складення позивачем іспиту відображено членом робочої групи у відповідній відомості, із чим позивач був ознайомлений і поставив власний підпис, чим підтвердив їх достовірність. У примітках до цієї відомості будь-які зауваження з боку позивача щодо процедури та порядку складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відсутні, а тому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для скасування спірного рішення.

Водночас, з огляду на те, що підставою для звільнення позивача із займаної посади та органів прокуратури згідно спірного наказу Одеської обласної прокуратури від 13 жовтня 2022 року № 1614к стало рішення кадрової комісії, встановлення правомірності такого рішення вказує на правомірність спірного наказу та відсутність підстав для його скасування та відповідно стягнення середнього заробітку, що вірно встановлено судом першої інстанції.

При цьому, посилання ОСОБА_1 на те, що вона є одинокою матір`ю, а відтак не може бути звільнена, являються безпідстявними, оскільки згідно правової позиції викладеної, зокрема, у постановах Верховного Суду від 26.01.2022 у справі №240/17743/20, від 27.05.2022 у справі №520/6591/2020 та від 27.06.2022 у справі №420/2859/21, від 21.07.2022 у справі №420/4754/20, від 28.09.2022 у справі № 580/251/21, положення трудового законодавства, які містить КЗпП України, є загальними для правовідносин, пов`язаних з проходженням публічної служби і, як слушно зазначила позивач, їх можна і потрібно застосовувати у тому випадку, коли спеціальні норми не регулюють певних аспектів правовідносин, які є об`єктом спеціального регулювання. Втім, у вимірі обставин цієї справи потрібно зауважити, що спеціальні норми достатньо чітко й однозначно регулюють питання, пов`язані з припиненням публічної служби (в органах прокуратури) і умовами/правилами переведенням прокурорів на посади в Офісі Генерального прокурора, обласних і регіональних прокуратурах в рамках реформування органів прокуратури, але це регулювання відрізняється від правил загального трудового законодавства. Відсутність у спеціальному законі норм, які передбачають гарантії/пільги при звільненні певним категоріям осіб на кшталт тих, які містить КЗпП України, у цьому випадку не можна вважати прогалиною, яку можна заповнити шляхом застосування загальних норм трудового законодавства. Так само помилково буде вважати, що загальні норми трудового законодавства (у контексті цієї справи мовиться про гарантії/пільги при звільненні) можуть превалювати над нормами спеціального закону (Закону №113-ІХ), які передбачають інакший підхід до прийняття рішень щодо проходження/припинення публічної служби. У цьому зв`язку можна додати, що положення КЗпП України щодо гарантій при прийнятті на роботу і заборони звільнення вагітних жінок і жінок, які мають дітей (стаття 184) не впливають на висловлену Верховним Судом позицію щодо застосування до правовідносин, пов`язаних з реформою органів прокуратури, впровадженої Законом №113-ІХ, положень пункту 19 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення зазначеного Закону (у поєднанні з пунктом 9 частини першої статті 51 Закону № 1697-VII), про що вірно зазначено судом першої інстанції.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що матеріалами справи не встановлено протиправних рішень, дій чи бездіяльності відповідачів, у задоволенні вимог про стягнення моральної шкоди та похідних вимог слід відмовити також.

В свою чергу, доводи апелянта зводяться до переоцінки доказів, яким судом першої інстанції надано належну правову оцінку та є такими що висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 28 березня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено та підписано 30 травня 2023 року.

Головуючий суддя: О.В. Лук`янчук

Суддя: А. І. Бітов

Суддя: І. Г. Ступакова