Справа № 520/4828/22
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2023-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

30 травня 2023 р.Справа № 520/4828/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Григорова А.М. ,

розглянувши клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 по справі № 520/4828/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області

про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 задоволено позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головне управління Національної поліції в Харківській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2023 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху у зв`язку зі сплатою судового збору не в повному обсязі. Наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали суду.

03.03.2023 року на виконання вимог вищезазначеної ухвали суду від заявника надійшла платіжна інструкція № 1132 від 27.02.2023 року на суму 1615 грн. 20 коп.

Однак, при перевірці зарахування судового збору згідно платіжної інструкції № 1132 від 27.02.2023 року до спеціального фонду Державного бюджету України встановлено факт ненадходження коштів, оскільки скаржником невірно вказано у платіжному документі рахунок отримувача, на який сплачено судовий збір.

За таких обставин, апеляційну скаргу, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2023 року, залишено без руху та встановлено скаржнику строк для усунення її недоліків шляхом направлення на адресу суду документа про сплату судового збору на вірні реквізити.

21.03.2023 року до Другого апеляційного адміністративного суду від апелянта надійшло клопотання про продовження строків для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2023 року клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - задоволено частково. Продовжено Головному управлінню Національної поліції в Харківській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання ухвали суду.

07.04.2023 року від Головного управління Національної поліції в Харківській області повторно надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків, в обґрунтування якого зазначено, що відповідач об`єктивною немає можливості виконати вимоги ухвали в зазначені строки.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.04.2023 р. у задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про продовження строку на усунення недоліків по справі № 520/4828/22 відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 року по справі № 520/4828/22 повернуто скаржнику.

Копію ухвали про поверення апеляційної скарги відповідач, з урахуванням приписів ч. 6 ст. 251 КАС України, отримав 13.04.2023 р., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в підсистемі "Електронний суд".

17.04.2023 р., через підсистему "Електронний суд" від Головного управління Національної поліції в Харківській області повторно надійшла апеляційна скарга на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 року по справі № 520/4828/22. Відповідачем також заявлене клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач по справі послався на те, що апелянтом через підсистему «Електронний суд» направлено заяву до Харківського окружного адміністративного суду щодо помилково сплаченого судового збору на реквізити Харківського окружного адміністративного суду за подання апеляційної скарги ГУНП в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022.

На 20.03.2023 до ГУНП в Харківській області повідомлення про те, що помилково сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги ГУНП в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.09.2022 повернуто на розрахунковий рахунок відповідача, не надходило.

У зв`язку з вищевикладеним, ГУНП в Харківській області 21.03.2023 звернулось до Другого апеляційного адміністративного суду по вищезазначеній справі про продовження строку виконання ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13.03.2023.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду по справі № 520/4828/22 клопотання апелянта про продовження строку виконання ухвали від 13.03.2023 задоволено та зобов`язано ГУНП в Харківській області протягом 10 днів з моменту отримання ухвали вчинити дії щодо усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Під час усунення недоліків на виконання ухвали від 13.03.2023 апелянтом через підсистему «Електронний суд», 15.03.2023 було подано заяву до Харківського окружного адміністративного суду про повернення помилково сплаченого судового збору з рахунку Харківського окружного адміністративного суду на рахунок ГУНП в Харківській області за для подальшої сплати судового збору на розрахунковий рахунок Другого апеляційного адміністративного суду за подання апеляційної скарги (скрін-шот додається). Але станом на 21.03.2023, коли апелянт подавав клопотання про продовження строку виконання ухвали від 13.03.2023 р. відмітки про відмову в прийняті даної заяви Харківським окружним адміністративним судом не було.

В подальшому, при усуненні недоліків по ухвалі Другого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2023, апелянтом, було з`ясовано з усної бесіди від працівника Харківського окружного адміністративного суду, що заява апелянта від 15.03.2023 не була зареєстрована в Харківському окружному адміністративному суді через збій підсистеми «Електронний суд» і відповідно не була подана на розгляд.

У зв`язку з цим, 03.04.2023 апелянт повторно направив заяву про повернення помилково сплаченого судового збору.

В ході усної бесіди з працівником Харківського окружного адміністративного суду, яка відповідальна за судові збори повідомила, що заява ГУНП в Харківській області про повернення помилково сплаченого судового збору зареєстрована в суді, та ймовірно дана заява буде направлена до Державної казначейської служби після 10.04.2023 р.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами апелянтом 07.04.2023 до Другого апеляційного адміністративного суду направлено заяву про продовження строку на усунення недоліків.

12.04.2023 р. ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду у задоволенні клопотання про продовження строку на усунення недоліків відмовлено та повернуто апеляційну скаргу.

Зазначає, що ГУНП в Харківській області робить все можливе за для усунення недоліків, вчасно та в межах наданих судом строків, але через об`єктивні обставини - збій підсистеми «Електронний суд», постійні сповіщення про повітряні тривоги, які значно скорочують робочий час як працівників ГУНП в Харківській області, як працівників Харківського окружного адміністративного суду, так і працівників Державної казначейської служби, унеможливлює вчасне виконання ухвали Другого апеляційного адміністративного суду про усунення недоліків.

Також зазначає, що ГУНП в Харківській області в порядку самопредставництва юридичної особи здійснюють працівники відділу правового забезпечення. По штату у ВПЗ обліковується 9 посад, однак у 2023 році працює тільки 5 працівників. Тобто, відділ правового забезпечення працює з подвійним навантаженням на кожного працівника. Крім представницької діяльності працівники відділу щоденно займаються і іншими питаннями як: перевірка на відповідність та візування проектів організаційно-розпорядчих документів; проектів договорів; надання консультацій підрозділам у службових питаннях та ін.

На підставі наведених обставин просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Перевіривши доводи клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду-якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Матеріали справи свідчать, що рішення Харківського окружного адміністративного суду ухвалене в порядку спрощеного провадження 13.09.2022 р.

Повторно апеляційна скарга подана до суду 17.04.2023 р., тобто вже після закінчення встановленого процесуальним законом тридцятиденного строку на її подання.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною першої статті 121 КАС України (в редакції, чинній з 15 грудня 2017 року) суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого Кодексом адміністративного судочинства України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою і так далі.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VІ органам національної поліції не надано пільг щодо сплати судового збору.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган національної поліції зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Як вказувалося вище, при первинному поданні апеляційної скарги відповідачем сплачувався судовий збір, але як було встановлено судом, він був сплачений у меншому розмірі, у зв`язку з чим апеляційна скарга була залишена без руху.

На виконання вимог цієї ухвали відповідачем доплачений судовий збір, але він був сплачений не на реквізити Другого апеляційного адміністративного суду, у зв`язку з чим апеляційну скаргу повторно залишено без руху.

В подальшому, судом забезпечувалася реалізація права відповідача на апеляційне оскарження судового рішення, шляхом продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, але відповідачем зазначені вище недоліки усунуті не були (судовий збір на реквізити Другого апеляційного адміністративного суду сплачено не було), у зв`язку з чим апеляційну скаргу було повернуто заявнику.

Суд вважає, що неведені скаржником доводи щодо звернення до Харківського окружного адміністративного суду із заявою про повернення помилково сплаченого судового збору, в межах цих правовідносин, не є поважною причиною поновлення строку апеляційного оскарження, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, мала право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, що відповідачем зроблено не було, незалежно від процедури повернення помилково сплаченого судового збору.

Доказів відсутності коштів для сплати судового збору, відповідачем у справі не надано.

При цьому, суд враховує, що і при повторному поданні апеляційної скарги відповідачем не надано доказів сплати судового збору у повному обсязі.

Колегія суддів зазначає, що повторне подання апеляційної скарги, після спливу значного строку, як з моменту ухвалення судом рішення, яке є предметом апеляційного оскарження, так і з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги, не надає право особі, яка є суб`єктом владних повноважень на поновлення строку апеляційного оскарження.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів.

Що стосується посилання апелянта на ГУНП в Харківській області в порядку самопредставництва юридичної особи здійснюють працівники відділу правового забезпечення. По штату у ВПЗ обліковується 9 посад, однак у 2023 році працює тільки 5 працівників, суд зазначає, що неналежна організація процесу із оскарження судового рішення з боку відповідальних осіб, виникнення організаційних складнощів у суб`єкта владних повноважень для своєчасного подання апеляційної скарги є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною, є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від організаційних складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо вчасного подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 17.08.2022 у справі №240/30759/21.

Таким чином, належних обґрунтувань та належних доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, заявником не надано, відсутні такі докази і в матеріалах справи.

Колегія суддів зазначає, що відповідач має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд із іншими учасниками справи, діє як суб`єкт владних повноважень й, до того ж, є бюджетною установою, яка фінансується з Державного бюджету України, в тому числі щодо видатків на сплату судового збору.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 зроблено висновок про те, що усунення певних недоліків скарги (у тому числі й удруге поданої після повернення), не пов`язаних з дотриманням процесуальних строків, як от сплата судового збору, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги однаково виключає можливість відкриття апеляційного провадження за такою скаргою.

Враховуючи значний пропуск строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та відсутність належних доказів в підтвердження заявленого клопотання, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання заявника про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги з підстав, що наведені апелянтом в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, в задоволенні клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження слід відмовити.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII) апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII) суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст. ст. 118, 121, ч. 3 ст. 243, ч. 6 ст. 250, 295, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Головного управління Національної поліції в Харківській області про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Бартош Н.С.
Судді(підпис) (підпис)Подобайло З.Г. Григоров А.М.