Справа № 200/1857/23
Суддя: Зеленов А.С.
Дата ухвалення: 2023-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

26 травня 2023 року Справа №200/1857/23

приміщення суду за адресою: 84122, м. Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зеленова А.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи клопотання представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську - Жалдак Олексія Олексійовича про розгляд за правилами загального позовного провадження справи №200/1857/23 за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, в якому позивач просить суд:

- визнати бездіяльність Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, що полягає у не нарахуванні та не виплаті на підставі рішення Донецького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року по справі №200/3471/21 на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 14 вересня 2021 року по день фактичного розрахунку, з урахуванням встановленого для працездатних осіб прожиткового мінімуму на 1 січня календарного року відповідно до Закону України Про Державний бюджет на 2021 рік, Закону України Про Державний бюджет на 2022 рік, Закону України Про Державний бюджет на 2023 рік;

- зобов`язати Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Краматорську, на підставі рішення Донецького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року по справі №200/3471/21 нарахувати на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14 вересня 2021 року по день фактичного розрахунку, з урахуванням встановленого для працездатних осіб прожиткового мінімуму на 1 січня календарного року відповідно до: Закону України Про Державний бюджет на 2021 рік, Закону України Про Державний бюджет на 2023 рік;

-стягнути з Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську, на підставі рішення Донецького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року по справі №200/3471/21 на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за час вимушеного прогулу з 14 вересня 2021 року по день фактичного розрахунку, з урахуванням встановленого для працездатних осіб прожиткового мінімуму на 1 січня календарного року відповідно до Закону України Про Державний бюджет на 2021 рік, Закону України Про Державний бюджет на 2022 рік, Закону України Про Державний бюджет на 2023 рік.

Справу позивач просив розглядати в порядку спрощеного письмового провадження.

Ухвалою суду від 08 травня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі №200/1857/23 та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження суддею одноособово, без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

До суду надійшло клопотання представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську (далі - ТУ ДБР) - Жалдак Олексія Олексійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

В обґрунтування якого зазначає, що ОСОБА_1 , працюючи в ТУ ДБР, був службовою особою, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, у значенні примітки до статті 51-3 Закону України «Про запобігання корупції». На переконання ТУ ДБР у м. Краматорську дотримання принципу офіційного з`ясування всіх обставин справи в даній справі неможливе при здійсненні її розгляду в порядку спрощеного провадження.

Розглядаючи клопотання представника ТУ ДБР суд виходив з наступного

Відповідно до частин 1-3 статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Статтею 257 КАС України визначено перелік справ, що розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження.

Зокрема, відповідно до частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до пункту 1 частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

У примітці до статті 51-3 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, що виключає таку справу з переліку справ незначної складності, про що зазначив у своєму клопотанні представник ТУ ДБР.

Разом з цим, відповідно до частини 2 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Отже, аналізуючи викладене, слід прийти до висновку, що в порядку спрощеного позовного провадження можуть бути розглянуті, окрім справ незначної складності, і інші адміністративні справи, за виключенням справ зазначених у частині четвертій статті 257 КАС України.

Так, частиною 4 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім цього, відповідно до пунктів 5,6 частини 4 статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років"; щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Перелік категорій справ, які розглядаються виключно за правилами позовного провадження є вичерпним і до такого переліку не віднесено категорію адміністративних справ, зокрема, про стягнення (нарахування) середнього заробітку за час вимушеного прогулу та затримку при розрахунку звільненим посадовим особам Державного Бюро Розслідувань.

Водночас, згідно частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Таким чином, законодавець передбачив, що суд може при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження у відповідності до вимог пункту 7 частини 3 статті 257 КАС України врахувати думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд звертає увагу, що вирішення питання про призначення справи за правилами спрощеного чи загального позовного провадження на стадії відкриття провадження у справі належить до повноважень лише суду, тобто незалежно від наявності клопотань сторін суд може призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправною бездіяльності Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську щодо не нарахування та не виплаті на підставі судового рішення середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, зобов`язання нарахування цього заробітку та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку.

Однак вище вже було вказано, що дана категорія справ не визначена у переліку частини 4 статті 257 КАС України або частини 4 статті 12 КАС України, який забороняє розгляд певних категорій справ за правилами спрощеного позовного провадження.

Суд вважає за необхідне зауважити, що первісна справа про визнання протиправним та скасування наказу відповідача про звільнення позивача з посади та його поновлення в органах Державного бюро розслідувань на посаді вже розглянута судом раніше.

Відтак, зважаючи на характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даної справи, суд вважає, що вказаний спір може бути розглянутий в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 статті 262 КАС України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як вже було зазначено, характер спірних правовідносин не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд надає учасникам процесу у справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, у яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи зареєстрованій у електронних кабінетах підсистеми «Електронний суд», що надає широкі можливості безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на обставини справи, враховуючи пункт 2 частини 6 статті 262 КАС України, суд не вбачає підстав для розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження.

Відтак, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що заява представника про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 12, 179, 180, 243, 248, 256, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Краматорську - Жалдак Олексія Олексійовича про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала постановлена та підписана 26 травня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А.С. Зеленов