Справа № 320/17043/23
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про забезпечення позову

29 травня 2023 року м. Київ № 320/17043/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про вжиття заходів забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Матерона Лімітед до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку за участі третіх, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Акціонерне товариство «Вінницягаз», Акціонерне товариство «Волиньгаз», Акціонерне товариство «Закарпатгаз», Акціонерне товариство «Івано-Франківськгаз», Акціонерне товариство «Львівгаз», Акціонерне товариство «Рівнегаз», Акціонерне товариство «Житомиргаз», Акціонерне товариство «Запоріжгаз», Акціонерне товариство «Миколаївгаз», Акціонерне товариство «Сумигаз», Акціонерне товариство «Чернігівгаз», Акціонерне товариство «Чернівцігаз», Акціонерне товариство «Хмельницькгаз», Акціонерне товариство «Тисменицягаз», Акціонерне товариство «Дніпропетровськгаз» про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Матерон Лімітед з позовом до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку та, з урахуванням об?єднання позовів, просить суд:

визнати протиправним та нечинним з моменту прийняття рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236 "Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів";

визнати протиправним та нечинним з моменту прийняття рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.05.2023 провадження відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.06.2023 о 10:00 год.

24.05.2023 позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом:

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 06.03.2023 № 236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

заборонити акціонерам АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз» та будь-яким іншим особам, яким передано в управління акції АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз» вчиняти дії щодо скликання, проведення та голосування на загальних зборах цих підприємств до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

заборонити Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» (ІКЮО - 30370711) укладати договори про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів із акціонером АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз», як особою, яка скликає збори, або його представником (в тому числі, особа, що здійснює управління акціями цього акціонерного товариства) в порядку, передбаченому рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 та від 06.03.2023 № 236 до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

заборонити Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» (ІКЮО - 30370711) складати реєстр(и) власників іменних цінних паперів, на підставі відповідних розпоряджень на складання реєстру власників іменних цінних паперів, переліку власників іменних цінних паперів, переліку акціонерів товариства, переліку акціонерів, яким надсилатиметься повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства, переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, або розпоряджень про забезпечення повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів акціонерного товариства, що надійшли від акціонерів АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз» в порядку, передбаченому рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (КЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 та від 06.03.2023 № 236 до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили.

В обгрунтування вказаної заяви вказує, що оскаржуване рішення від 26.04.2023 № 466 фактично спрощує скликання та проведення позачергових загальних зборів для акціонерів, які володіють 50% акціями, з одночасним ускладненням участі для інших акціонерів, для яких додатково до норм законодавства обмежується право на скликання зборів.

Зазначає, що оскаржуване рішення від 26.04.2023 № 466 наділяє певних акціонерів (які в сукупності володіють більше 50% голосуючих акцій) правами, не передбаченими Законом України «Про акціонерні товариства», чим створюються як не передбачені Законом права для таких акціонерів, так і додаткові перешкоди (обмеження) для інших акціонерів, а отже дане рішення на думку позивача, не будучи актом законодавства, спричиняє обмеження права акціонерів на участь у позачергових загальних зборах.

На переконання заявника невжиття заходів забезпечення позову може позбавити позивача на ефективний захист прав та інтересів, за захистом яких він звернувся до суду. При цьому вважає, що відновлення становища, що існувало до моменту прийняття оскаржуваної постанови, оспорюваних актів та відновлення прав позивача буде неможливим в межах лише одного провадження у даній справі.

Крім того, в обгрунтування поданої заяви зазначає, що оскаржувані Рішення напряму впливатимуть на стабільність управління та відповідно діяльність природних монополій операторів газорозподільних систем, які забезпечують природним газом мільйони побутових споживачів та більшість споживачів, що не є побутовими, включаючи бізнес, лікарні, школи, ТЕЦ, адміністративні будівлі та інші об`єкти на території усієї України.

Зазначає, що ці підприємства у своїй організаційній структурі мають підрозділи та спеціалістів, які забезпечують виконання адміністративно-керівних, виробничо-технічних, планово-договірних, виробничих, юридичних функцій та функцій з контролю якості, промислової безпеки та охорони праці, ведення та збереження національних стандартів, будівельних норм та нормативно-правових актів у сфері нафтогазового комплексу та виконавчої документації.

У відповідності до вимог Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 16.02.2017 № 201 (зі змінами), оператори газорозподільних систем зобов?язані дотримуватися технологічних вимог та мають забезпечувати безаварійну експлуатацію газорозподільних систем як об?єктів підвищеної небезпеки та своєчасну локалізацію і ліквідацію аварійних ситуацій.

Оператори ГРМ організовують підрозділи аварійно-диспетчерської служби з цілодобовим режимом роботи, включаючи вихідні та святкові дні, які забезпечені зв?язком екстреного виклику, спеціальними аварійними автомобілями, зв?язком екстреного виклику з відповідними спецслужбами (надзвичайних ситуацій, швидкої допомоги тощо), засобами радіозв?язку для щоденного усунення аварійних ситуацій на газових мережах.

Вказує, що діяльність даних підприємств, які відповідають за безпечну доставку газу по всій країні, є надзвичайно важливою у мирний час та ще більш важливою у військовий час за умов ракетних обстрілів та постійного пошкодження газових мереж і обладнання внаслідок таких обстрілів, що призводить до витоків газу та значної небезпеки для громадян.

Прийняття будь-яких, як аргументовано вище та у позовній заяві, необґрунтованих рішень, зокрема оскаржуваних Рішень НКЦПФР від 06.03.2023 № 236 та від 26.04.2023 № 466, які може вплинути на надійність та стабільність роботи і управління операторами газорозподільних систем, їх поточною діяльністю, може мати наслідком перебої у газопостачанні більшості споживачам природного газу в країні.

Додатково до цього, оператори газорозподільних мереж є також операторами критичної інфраструктури і у відповідності до норм Переліку секторів критичної інфраструктури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.10.2020 № 1109 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16.12.2022 № 1384), належать до підсектору газової промисловості паливно-енергетичного сектору критичної інфраструктури.

Переривання та/або безпідставне втручання у роботу таких підприємств, що надають життєво важливі послуги, у розумінні ст. 1 Закону України «Про критичну інфраструктуру», вплине на безпеку критичної інфраструктури, стан її захищеності, функціональність, безперервність роботи, відновлюваність, цілісність і стійкість.

Збої та порушення надання послуг розподілу природного газу, враховуючи належність підприємств, відносно чиїх цінних паперів прийнято оскаржуване Рішення, може призвести до швидких негативних наслідків для національної безпеки, критичної інфраструктури.

У свою чергу, описані фактори ризику переривання роботи газових служб, що призведе до нестабільності поточних робіт із ліквідації аварій на газових мережах, до перебоїв у постачанні тепла та газу, в тому числі, у опалювальний період, а також до небезпеки у воєнний час для операторів газорозподільних мереж, як критичної інфраструктури, можуть мати наслідком соціальну напругу у більшості регіонах країни.

Дослідивши заяву про забезпечення позову та доданні до неї матеріали суд приходить до висновку, що дану заяву слід задовольнити частково, виходячи з наступного.

17.05.2022 слідчий суддя Печерського районного суду в м. Києві Хайнацький Є.С. у справі № 757/11188/22-к задовольнив клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021 та наклав арешт на корпоративні права, заборонивши здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними, що належать на праві власності Позивачам, а саме: цінні папери - акції, емітовані АТ «Вінницягаз», АТ «Волиньгаз», АТ «Закарпатгаз», АТ «Івано-Франківськгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Житомиргаз», АТ «Запоріжгаз», АТ «Миколаївгаз», АТ «Сумигаз», АТ «Чернігівгаз», АТ «Чернівцігаз», АТ «Київоблгаз», АТ «Хмельницькгаз», АТ «Тисменицягаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Львівгаз».

Підставою для арешту корпоративних прав в ухвалі зазначено «визнання корпоративних прав речовими доказами».

24.05.2022 слідчий суддя Печерського районного суду в м. Києві Шапутько С.В. у справі № 757/11783/22-к задовольнив клопотання слідчого ДБР про передачу речових доказів у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021 в управління Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

24.05.2022 АРМА звернулося до Кабінету Міністрів України з повідомленням про необхідність застосування передбачених ст. 21-1 Закону України від 10.11.2015 № 772-VIII «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі - Закон № 772) виняткових випадків передачі в управління арештованих активів без конкурсу.

28.05.2022 Кабінет Міністрів України видав розпорядження № 429-р «Деякі питання управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, у виняткових випадках», яким погодив пропозицію АРМА і Міністерства енергетики щодо передачі в управління акціонерному товариству «Державне акціонерне товариство «Чорноморнафтогаз» () активів, на які накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021.

01.07.2022 Кабінет Міністрів України видав розпорядження від 01.07.2022 № 552-р «Деякі питання діяльності акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», яким попередньо погодив рішення правління АТ «НАК «Нафтогаз України» щодо надання згоди на вчинення АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» значного правочину, а саме - укладення договору з АРМА.

05.07.2022 між АРМА та АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» укладено договір № 11/2022 управління активами (майном), згідно якого передано вищезгадані корпоративні права, що належать на праві власності Позивачу.

Судом з`ясовано, що на даний час у АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» знаходяться активи, на які накладено арешт у кримінальному провадженні № 0000160 від 22.02.2021 - корпоративні права, що належать на праві власності позивачу, відтак у даному випадку право власності ПрАТ «ГАЗТЕК» та Матерон Лімітед на корпоративні права обмежено на підставі ухвали Печерського районного суду в м. Києві від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к, якою було накладено арешт на корпоративні права позивача та заборонено здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку стосовно акцій, що належать Позивачу, та розпоряджатися ними.

У подальшому керуючись п. 1 оскаржуваного Рішення № 466 АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», як особа, що здійснює управління більше 50 % акцій АТ «Вінницягаз», АТ «Волиньгаз», АТ «Закарпатгаз», АТ «Івано-Франківськгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Житомиргаз», АТ «Запоріжтаз», АТ «Миколаївгаз», АТ «Сумигаз», АТ «Чернігівгаз»», АТ «Чернівцігаз», АТ «Хмельницькгаз»», АТ «Тисменицягаз»», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Львівгаз» та АТ «Київоблгаз» розпочало вчиняти дії, щодо скликання та проводення позачерговиї загальних зборів акціонерів, та направило наглядовим радам них акціонерних товариств повідомлення за адресами місцезнаходження Товариства публікувало повідомлення б/д про призначення дати проведення загальних зборів акціонерів на 05.06.2023.

03.05.2023 на сайті Національного депозитарію України розміщені повідомлення про проведення 05.06.2023 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Вінницягаз» (); АТ «Волиньгаз» (); АТ «Закарпатгаз» (); АТ «Івано-Франківськгаз» (); АТ «Рівнегаз» (); АТ «Житомиргаз» (); АТ «Запоріжгаз» (); АТ «Миколаївгаз» (); АТ «Сумигаз» (); АТ «Чернігівгаз» (); АТ «Чернівцігаз» (); АТ «Хмельницькгаз» (); АТ «Тисменицягаз» (); АТ «Дніпропетровськгаз» (), АТ «Київоблгаз ().

У даних повідомленнях Акціонерне товариство «Державне акціонерне товариство Чорноморнафтогаз" зазначає, що позачергові загальні збори будуть проведені 05.06.2023 дистанційно відповідно до Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку від 06.03.2023 № 236.

Крім цього, до наглядових рад АТ «Вінницягаз», АТ «Волиньгаз», АТ «Закарпатгаз», АТ «Івано-Франківськгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Житомиргаз», AT «Запоріжгаз», АТ «Миколаївгаз», АТ «Сумигаз», АТ «Чернігівгаз», АТ «Чернівцігаз», АТ «Хмельницькгаз», АТ «Тисменицягаз», АТ «Дніпропетровськгаз» надійшли повідомлення від управителя АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» з посиланням на п. 1 оскаржуваного Рішення про ініціювання, керуючись даним Рішенням, скликання та проведення позачергових загальних зборів вказаних акціонерних товариств, акціями яких володіє позивач.

Згідно ч. 1 ст. 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, без повідомлення учасників справи.

Згідно ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Ухвалу про забезпечення позову постановляє суд першої інстанції, а якщо розпочато апеляційне провадження, то таку ухвалу може постановити суд апеляційної інстанції.

Подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.

Згідно ст. 151 КАС України, позов може бути забезпечено:

зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

забороною відповідачу вчиняти певні дії;

встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії;

забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Згідно ст. 154 КАС України, заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову та підстави його обрання. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Оскарження ухвали про скасування забезпечення позову або про заміну одного заходу забезпечення позову іншим зупиняє виконання цієї ухвали.

При постановленні ухвали суд виходить з наступного: забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи визначених законом заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Отже, законодавцем визначено чіткі підстави, за наявності яких допустимо вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову суд зазначає, що підстави, визначені ст. 150 КАС України є оціночними, тому містять небезпеку для застосування заходів забезпечення позову всупереч цілям цієї статті при формальному дотриманні її вимог. Необґрунтоване вжиття таких заходів може привести до правових ускладнень, значно більших, ніж ті, яким вдалося б запобігти, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Крім того, в ухвалі про забезпечення позову суд повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі, а також вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав позивача, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав будуть значними.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення прийнятого в адміністративній справі.

Слід зазначити, що при розгляді заяв про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх доводів, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 826/9263/17.

Законом України «Про депозитарну систему України» від 06.07.2012 № 5178-VI (далі - Закон № 5178) визначено наступні поняття:

права на цінні папери - речові права на цінні папери (право власності, інші визначені законом речові права;

права за цінними паперами - права, що виникають із зобов?язання емітента за розміщеними ним цінними паперами (право на участь у загальних зборах акціонерів, право на отримання доходу, інші права, визначені законом та/або рішенням емітента).

Враховуючи вищенаведене суд зазначає, що заходи, застосовані на підставі ухвали Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022, стосуються виключно реалізації окремих корпоративних прав акціонера, а саме:

здійснення облікових операцій щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій;

розпорядження акціями.

У кримінальному провадженні, наклавши арешт ухвалою від 17.05.2022 суд заборонив власникам акцій ПрАТ «ГАЗТЕК» та Матерон Лімітед здійснювати облікові операції щодо внесення змін до системи депозитарного обліку щодо цих акцій та розпоряджатися ними.

Права ПрАТ «ГАЗТЕК» та Матерон Лімітед (власників) за цінними паперами, зокрема, права користуватися акціями, суд не обмежував.

Тобто, суд обмежив лише права на цінні папери, а саме суд звертає увагу, що на право користування корпоративними правами та акціями ухвала Печерського районного суду в м. Києві про арешт не поширюється.

Таке твердження узгоджується з приписами ст. 170 КПК України, яка передбачає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Верховний Суд у постанові від 15.07.2021 у справі № 640/6888/19 зазначив, що право власника акцій голосувати з питань порядку денного охоплюється правомочністю користування (право за акціями), яка є відмінною від правомочності розпорядження (право на акції). Суд вказав: «не є спірним у справі, що акції є майном і санкція "блокування активів" включає тимчасову заборону розпоряджатися акціями. Однак, спірним залишається питання про можливість обмеження користування акцією у спосіб позбавлення права голосувати з питань порядку денного.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 27 Закону № 2465 встановлено, що кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на участь в управлінні товариством.

Враховуючи висновки Верховного Суду, суд зазначає, що ПрАТ «ГАЗТЕК» та Матерон Лімітіед як акціонери на право користування голосуючими акціями яких не накладено жодних арештів та заборон, вправі самостійно приймати рішення щодо проведення чергових, позачергових загальних зборів акціонерів, та наділений усіма правами, передбаченими чинним законодавством України та Статутом, в тому числі щодо участі в управлінні товариством.

Повноваження АТ "ДАТ "Чорноморнафтогаз", як управителя, обмежені ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 17.05.2022 у справі № 757/11188/22-к та стосуються виключно збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а не їх користуванням, володінням чи розпорядженням.

Управитель, яким є АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз», не набуває права власності на корпоративні права, що належать на праві власності ПрАТ «ГАЗТЕК» та Матерон Лімітед.

АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не є акціонером в розумінні Закону України «Про акціонерні товариства», тобто не є власником акцій Позивача, а є управителем відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.05.2022 № 429-р та Договору управління активами (майном) від 05.07.2022 № 11/2022.

Договір про управління від 05.07.2022 № 11/2022, укладений з АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не уповноважує його діяти від імені та за рахунок власників акцій які передані в управління.

Враховуючи той факт, що суд арештував лише право ПрАТ «Газтек» та Матерон Лімітед на акції в частині правомочності права розпорядження, однак не арештовував права, що виникають за цінним папером (користуватися акцією), та той факт, що позивач не надавав згоди на передачу в управління своїх прав за цінним папером, то суд вважає, що відсутність таких прав у АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» не наділяє його компетенцією в частині прийняття рішення про скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерів, проте такі дії вчиняються посилаючись останнім на оскаржуване Рішення.

Виниклі обставини, яких управитель АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» користується правами, які не передбачені законодавством та прямо його порушують, виникли внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного Рішення, яке на думку позивача суперечить вимогам законодавства.

Крім того, згідно зі ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування. посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційним Судом України неодноразово розглядалося питання тлумачення ч. 2 ст. 55 Конституції України (Рішення № 6-381 від 25.11.1997; Рішення № 9-зп від 25.12.1997; та № 19-рп/2011 року від 14.12.2011).

У Рішенні № 19-рп/2011 від 14.12.2011 Конституційним Судом України зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії.

Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Отже, системне тлумачення ст. 55 Конституції України свідчить про те, що ч. 2 цієї статті гарантовано "кожному" захист "своїх прав", які порушено органами державної влади, місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами.

Згідно норм ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень.

Тобто фактично оскаржуване, протиправно прийняте рішення відповідача станом на теперішній час застосовується до підприємств, акціями яких володіє позивач.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 24.05.2019 у справі № 826/10936/18 сформулював правову позицію, відповідно до якої заходи забезпечення можуть бути застосовані виключно за наявності однієї з підстав, визначених частиною другою статті 150 КАС України, та мають бути співмірними з позовними вимогами і адекватними. Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Чинними редакціями статутів акціонерних товариств не передбачено випадків для проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, а відтак повідомлення АТ «ДАТ «Чорноморнафтогаз» щодо скликання та проведення дистанційних зборів відповідно до Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів, затвердженого рішенням НКЦПФР від 06.03.2023 № 236, на думку позивача є протиправним та прямо і грубо порушує положення ст. 58 Закону України «Про акціонерні товариства».

Відтак, суд вважає, що оскаржуване рішення НКЦПФР на момент розгляду даної справи застосовується до позивача, а тому може спричинити порушення прав та інтересів акціонерного товариства, акціонерів товариства, оскільки загальні збори акціонерів товариства повинні бути проведенні у відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" та Статуту акціонерного товариства та Рішення с таким, що суперечить Конституції України, Закону України «Про акціонерні товариства», а у випадку задоволення адміністративного позову відновлення порушених прав позивача може бути ускладненим.

Суд вважає, що не вжиття заходів забезпечення позову у даному випадку призведуть до наслідків у вигляді реалізації управителем прав позивача за наявними акціями, що в подальшому унеможливить виконання рішення суду, прийнятого у цій справі та не забезпечить ефективний захист і поновлення порушених прав позивача, призведе до повного блокування господарської діяльності, буде неправомірним.

При цьому, суд не вважає за доцільне застосовувати заходи забезпечення позову у вигляді:

заборони Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» (ІКЮО - 30370711) укладати договори про надання послуг із проведення дистанційних загальних зборів із акціонером АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз», як особою, яка скликає збори, або його представником (в тому числі, особа, що здійснює управління акціями цього акціонерного товариства) в порядку, передбаченому рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 та від 06.03.2023 № 236 до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

заборони Публічному акціонерному товариству «Національний депозитарій України» (ІКЮО - 30370711) складати реєстр(и) власників іменних цінних паперів, на підставі відповідних розпоряджень на складання реєстру власників іменних цінних паперів, переліку власників іменних цінних паперів, переліку акціонерів товариства, переліку акціонерів, яким надсилатиметься повідомлення про проведення загальних зборів акціонерного товариства, переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах акціонерного товариства, або розпоряджень про забезпечення повідомлення акціонерів про проведення загальних зборів акціонерного товариства, що надійшли від акціонерів АТ «Київоблгаз», АТ «Рівнегаз», АТ «Львівгаз», АТ «Дніпропетровськгаз», АТ «Чернігівгаз» в порядку, передбаченому рішеннями Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (КЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 та від 06.03.2023 № 236 до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили - оскільки зазначені дії не зможуть бути вчинені Публічним акціонерним товариством «Національний депозитарій України» після зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 06.03.2023 № 236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили та рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили, а відтак не несуть в собі негативні наслідки для позивача.

Відтак, дослідивши матеріали справи та клопотання про забезпечення позову, суд зазначає, що з метою недопущення негативних наслідків, які можуть настати в результаті невжиття заходів забезпечення позову, суд вважає за необхідне забезпечити позов, шляхом:

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 06.03.2023 № 236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» до прийняття судом рішення у справі N° 320/17043/23, що набрало законної сили;

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили.

Отже, застосуванням заходів забезпечення позову не може бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти. Запропонований заявником захід забезпечення позову відповідає предмету позову.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про забезпечення позову підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. 114 - 117, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву Матерона Лімітед про вжиття заходів забезпечення позову - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом:

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 06.03.2023 № 236 «Про затвердження Порядку скликання та проведення дистанційних загальних зборів акціонерів» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили;

зупинення дії рішення Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (ІКЮО - 37956207) від 26.04.2023 № 466 «Щодо особливостей скликання та проведення позачергових загальних зборів акціонерних товариств власниками більше 50 відсотків голосуючих акцій на період дії воєнного стану у 2023 році» до прийняття судом рішення у справі № 320/17043/23, що набрало законної сили.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи та ПАТ «НДУ» (ІКЮО - 30370711) за адресою: 04107, м. Київ, вул. Тропініна 7-Г, НКЦПФР (ІКЮО - 37956207) за адресою: вул. Князів Острозьких, 8, корпус 30, м. Київ, 01010 та ДАТ «Чорноморнафтогаз» (ІКО - 00153117) за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 26, офіс 505).

Ухвала підлягає негайному виконанню у порядку, встановленому законом для виконання судових рішень.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвалу може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Головенко О.Д.