Справа № 380/538/23
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 380/538/23
У Х В А Л А

29 травня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) заяву представника відповідача (Вітровчака В.Г.) про залишення позову без розгляду за вхід.№ЕП/15070/23,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін) до ОСОБА_1 , в якому позивач просить:

стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , на користь держави в особі Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 прикордонний загін) розмір заподіяної державі матеріальної шкоди в сумі 170752,62 грн. (сто сімдесят тисяч сімсот п`ятдесят дві гривні 62 коп.).

Вказана заява обґрунтована наступним.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАСУ, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Статтею 325 цього кодексу визначено, що постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду у справі №380/12275/21 прийнята колегією суддів 06.09.2022 року, повний текст постанови складено 08.09.2022 року.

Як зазначає позивач, саме ця постанова стала підставою для пред`явлення позову.

Отже, тримісячний строк для звернення до суду слід рахувати з 06.09.2022 року, сплив він 07.12.2022 року.

Натомість позивач не обгрунтовує наявність поважних причин для поновлення тримісячного строку звернення до суду.

08.05.2023 за вхід. №14651/23 надано заперечення на заяву, яке обґрунтовано наступним.

Перебіг строку для звернення до суду із позовом про стягнення заподіяної державі матеріальної шкоди, на переконання представника військової частини, розпочався з дати отримання «Рекомендацій за результатами внутрішнього аудиту НОМЕР_2 прикордонного Карпатського загону (військової частини НОМЕР_4 ) Державної прикордонної служби України за період з 01 січня по 31 жовтня 2022 року» від 02.12.2022 року.

Більш того, представник позивача також посилається на ухвалу Львівського окружного адміністративного суду, якою визначено, що адміністративний позов подано з додержанням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Отже судом перевірено та встановлено, що позов подано у строк встановлений законом.

Крім того, представник військової частини наголошує на запровадженні в Україні воєнного стану, а також продовження на всій території дії карантину через COVID-19 до 30.04.2023 року.

Розглянувши вказане клопотання суд приходить до висновку про відсутність підстав для його задоволення.

Частиною першою статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Від наведених вище правових висновків Верховного Суду щодо застосування норм права у подібних правовідносинах палата, об`єднана палата або Велика Палата Верховного Суду у відповідності до статті 346 КАС не відступала, а тому підстав для їх неврахування при вирішенні даного спору немає.

Правова позиція щодо порядку вирішення питання з приводу дотримання особою строку звернення з позовом до суду сформована у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 14 грудня 2022 року у справі №380/6818/20.

Так, КАС допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. Однак, норми Кодексу однозначно встановлюють, що у випадку виявлення судом факту пропуску особою строку звернення до суду з позовом їй гарантується надання часу для подання заяви про поновлення зазначеного строку та доказів поважності причин його пропуску. Забезпечення такого права не залежить від того, суд якої інстанції виявив факт пропуску строку, оскільки такий факт може бути виявлений не тільки до відкриття провадження у справі, що входить до компетенції суду першої інстанції, а й після відкриття провадження у справі, про що прямо зазначено в частині четвертій статті 123 КАС, норма якої адресована суду без визначення певної інстанції.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права, оскільки, виявивши, на його думку, факт пропуску позивачем строку звернення до суду, не вчинив дій щодо надання позивачу можливості спростувати такий факт або ж подати відповідну заяву із наведенням поважних причин такого пропуску. Відтак, суд апеляційної інстанцій діяв не у спосіб, визначений процесуальним законом, залишив адміністративний позов без розгляду, не з`ясувавши причини пропуску, чим обмежив право позивача на оскарження спірних у цій справі дій та бездіяльності.

На підставі системного аналізу процесуальних норм КАС України, Верховний Суд дійшов висновку: питання щодо дотримання особою строку звернення з позовом суд в обов`язковому порядку має вирішувати після з`ясування в особи, яка подала позов, зокрема коли вона дізналася про порушення свого права (інтересу) та з яких причин звернулася з позовом про захист порушеного права (інтересу) поза межами встановленого законом строку. Це реалізується або шляхом постановлення судом ухвали про надання позивачеві часу подати заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом, або безпосередньо у судовому засіданні. У будь-якому випадку позивач має бути обізнаний з фактом виникнення у суду питання дотримання ним строку звернення до суду з позовом задля забезпечення реальної можливості спростувати факт пропуску строку або довести наявність поважних причин для його поновлення.

Відтак, залишення позову без розгляду після відкриття провадження у справі з підстав пропуску строку звернення до суду не узгоджується з нормами діючого процесуального законодавства та правовою позицією Верховного Суду.

Керуючись ст. 2, 6, 7, 44, 45, 122, 123, 256, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні заяви представника відповідача (Вітровчака В.Г.) про залишення позову без розгляду за вхід.№ЕП/15070/23 повністю.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.