Справа № 520/12098/23
Суддя: Рубан В.В.
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2023 року Справа № 520/12098/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Рубан В.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_2 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України , в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення: Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України ():

- №0-2023 від 12.10.2021, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - комплекс нежитлових будівель за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Залізнична, буд. 117, загальною площею 2659,5 кв. м., у сумі 83 738,79 грн.;

- №0-2023 від 12.10.2021, яким визначено Дукер клені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - нежитлова будівля за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Гагаріна, буд. 21, загальною площею 1 461,5 кв. м., у сумі 46 017,76 грн.;

- № 0-2023 від 12.10.2021, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - нежитлова будівля за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Гагаріна, буд. 13, загальною площею 1 713.4 кв. м., у сумі 53 949,25 грн.;

- №0-2023 від 12.10.2021, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - вбудоване нежитлове приміщення на першому поверсі п`ятиповерхового будинку за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Залізнична, буд. 126, загальною площею 1 918,1 кв. м., у сумі 60 394,58 грн.;

- №0-2023 від 20.10.2022, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - комплекс нежитлових будівель за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Залізнична, буд. 117. загальною площею 2659,5 кв. м., у сумі 159 570,00 грн.;

- №0-2023 від 20.10.2022, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - нежитлова будівля за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Гагаріна, буд. 21, загальною площею 1 461,5 кв. м., у сумі 87 690,00 грн.;

- №0-2023 від 20.10.2022, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - нежитлова будівля за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Гагаріна, буд. 13, загальною площею 1 713,4 кв. м., у сумі 102 804,00 грн.;

- № 0-2023 від 20.10.2022, яким визначено Дукер Ієлені суму зобов`язання з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки - вбудоване нежитлове приміщення на першому поверсі п`ятиповерхового будинку за адресою: Харківська обл., м. Зміїв, вул. Залізнична, буд. 126, загальною площею 1 918,1 кв. м., у сумі 115 086,00 грн.;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України () на користь Дукер Ієлені (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 7 092,50 грн. та витрати, пов`язані з розглядом справи, остаточний розрахунок яких буде представлено в порядку ч. 7 ст. 139 КАС України до закінчення судових дебатів у справі.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Згідно з п.5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частин першої та другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у своїй постанові від 26.11.2020 року прийнятої у справі №500/2486/19 (провадження №К/9901/19455/20) зробив висновок про те, що норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

При цьому, Верховний Суд у вищезазначеній постанові зазначив про відступ від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи те, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення від 12.10.2021р. отримані позивачем 21.10.2021р. в той час як з позовом до суду вона звернуся 24.05.2023 року, суд дійшов до висновку про пропуск позивачем встановленого законом шестимісячного строку звернення до суду з цим позовом.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 22.01.2022р. справа №160/11673/20.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач посилається на те, що не була обізнана про не звернення її представника до суду з позовом про скасування вказаних ППР, вимушеної необхідності представника покинути м. Харків та на введення військового стану.

З цього приводу суд зазначає, що поважними можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом або заявою про перегляд судового рішення, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому законами України затверджено відповідні укази Президента України якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Ураховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з позовом у цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку позивачем за умови надання ним до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду з позовом.

Проте позивачем в позовній заяві не наведено причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність можливості підготувати та подати позовну заяву в шестимісячний строк з дня отримання відповідних ППР.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній в Постанові від 10.11.22р. у справі №990/115/22.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зазначені позивачем підстави для поновлення пропущеного строку не є поважними, отже клопотання не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу десятиденного строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення в частині позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень - рішень від 12.10.2021р. та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову: майнового характеру, який подано фізичною особою підприємцем або фізичною особою 1 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено вимогу майнового характеру на суму 709 250,38 грн.

Таким чином, станом на час звернення до суду розмір судового збору за подання даного позову становить 7092,50 грн.

Отже, суд приходить до висновку, що позивачем, в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 4651,50 грн., що не відповідає вимогам Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до пункту частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви позивачу необхідно надати до суду документ про сплату судового збору на суму 2441 грн. (7092,5-4651,5) за наступними реквізитами: отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101 код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA4020661; код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд" або докази звільнення особи від сплати судового збору та заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 123, 160, 161, 169, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання ухвали, шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення та доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення з позовом;

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 2441 грн. грн. за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, за наступними реквізитами: держувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA4020661, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу - "*;101; (код платника); судовий збір за позовом (ім`я/назва платника), Харківський окружний адміністративний суд", доказів на підтвердження проведених дій на виконання рішення суду у справі №520/23865/21 від 14.09.2022; доказів на підтвердження відсутності фінансування для виплати різниці в пенсії, нарахованої ОСОБА_3 .

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рубан В.В.