Справа № 520/12084/23
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2023 р. справа № 520/12084/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтехногруп" (вул. Клочківська, буд. 237, м. Харків, 61045, ) до Державної служби України з безпеки на транспорті (пр. Перемоги, буд. 14, м. Київ, 01135, ), Слобожанського міжрегіональне управління Укртрансбезпеки (м-н Свободи, буд. 5, Держпром, 6 під., 7 пов., м. Харків, 61002, ) про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спецтехногруп" до Державної служби України з безпеки на транспорті, Слобожанського міжрегіональне управління Укртрансбезпеки, якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про застосування адміністративно-господарського штрафу №302973 від 18.01.2022, винесену Відділом державного нагляду (контролю) у Харківській області Державної служби України з безпеки на транспорті про застосування адміністративно-господарського штрафу, якою до Товариства з обмеженою відповідальністю «СПЕЦТЕХНОГРУП» застосовано адміністративно-господарський штраф у сумі 17000,00 грн.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684 гривень.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, предметом позову у даній справі є позовна вимога майнового характеру, таким чином, ставка судового збору за подання даного адміністративного позову становить 2684,00 грн.

До матеріалів позовної заяви позивачем додано платіжний документ № від 27.02.2023 про сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн.

Водночас, як вбачається з КП «ДСС», платіжний документ № від 27.02.2023 вже використана позивачем при поданні адміністративного позову до суду (справа №520/4916/23), який ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 повернутий позивачу в порядку п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Суд зазначає, що судовий збір в розмірах та порядку, передбачених Законом України "Про судовий збір", підлягає сплаті за подання кожного окремого позову, в разі відсутності пільг щодо його сплати, а тому судовий збір, сплачений за подання адміністративного позову в одній справі, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого адміністративного позову, в тому числі тим самим позивачем до того самого суду.

В разі ж повернення особі поданої ним позовної заяви остання не позбавлена права звернутись до суду з заявою про повернення сплаченої суми судового збору у відповідності до положень пункту 2 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір".

Отже, законодавством встановлено чіткий порядок повернення сплаченої суми судового збору, яка в подальшому на розсуд особи може бути використана для сплати судового збору за подання іншого (нового) позову, в той же час використання сплаченої в одній справі суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права у подібних відносинах викладений Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 16.05.2018 у справі №810/504/17.

Таким чином, при перевірці матеріалів справи судом встановлено, що позивач не надав докази сплати судового збору, оскільки судовий збір за поданою позовною заявою не сплачений.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 ст. 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 4 вказаної статті, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що оскаржувана постанова винесена відповідачем 18.01.2022 та направлена рекомендованим листом на адресу Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтехногруп" 25.01.2022.

Позивач скористався правом адміністративного оскарження вказаної постанови та 07.02.2022 подав скаргу на адресу Державної служби України з безпеки на транспорті.

Доказів отримання позивачем рішення за результатами розгляду скарги позивача матеріали адміністративного позову не містять, тому при обчисленні строку звернення до суду з даним позовом суд застосовує положення ч. 4 ст. 122 КАС України.

З огляду на викладене, строк звернення Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтехногруп" з даним позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті, Слобожанського міжрегіональне управління Укртрансбезпеки сплив 07.08.2022, при цьому адміністративний позов поданий до суду 23.05.2023, тобто з пропуском 6-місячного строку з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення суб`єкта владних повноважень.

Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Суд враховує, що законодавче обмеження строку протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

Суд зазначає, що від представника позивача до суду надійшло клопотання про поновлення строку на оскарження постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу №302973 від 18.01.2022.

В обґрунтування поданого клопотання вказано, що 24.02.2022 відбулося повномасштабне вторгнення Російської Федерації в Україну, внаслідок чого Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, який в подальшому було продовжено. Ці надзвичайні обставини змусили призупинити діяльність ТОВ «СПЕЦТЕХНОГРУП», так як працівники покинули Харківську область та виїхали до інших регіонів, згідно наказу №01-03/22 від 01.03.2022 оголошений простій до закінчення воєнного стану або активних бойових дій у регіоні. Згідно виписки з ЄДР на ТОВ «СПЕЦТЕХНОГРУП» право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, в тому числі підписувати договори, та наявність обмежень щодо представництва від юридичної особи має лише директор ОСОБА_1 . Однак, директор ТОВ «СПЕЦТЕХНОГРУП» так само був змушений терміново виїхав з м. Харкова, та з родиною перебував в м. Львів, не маючи доступу до діяльності та документації Товариства. Зазначене підтверджується копією договору майнового найму від 11.04.2022 та довідкою військово-лікарської комісії №16/1450 від 04.03.2022. Крім цього, у нього погіршився стан здоров`я, що змусило його звернутися за медичною допомогою та згодом повернутися до м. Харкова. Після тривалих медичних обстежень він перебував на стаціонарному лікуванні та під постійним наглядом лікарів, що підтверджується направленням від 26.08.22, випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого №3987 від 01.09.22, індивідуальною програмою реабілітації інваліда №621 від 12.10.22, довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією від 12.10.22. Після тривалого лікування, отримав статус особи з інвалідністю 23.11.2022, що підтверджується пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 від 23.11.22. А відтак, не міг виконувати обов`язки директора ТОВ «СПЕЦТЕХНОГРУП» за станом здоров`я.

Розглядаючи клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом та надаючи правову оцінку обставинам, викладеним у клопотанні, суд зазначає наступне.

Введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку, а тому це питання має вирішуватися в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві та обставин, які існували та об`єктивно перешкоджали вчиненню процесуальних дій.

При оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково слід брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та час, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини".

Вищезазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 10.01.2023 по справі 640/3489/21.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом встановлено, що спірні правовідносини виникли до введення воєнного стану в Україні.

Представником позивача не надано суду доказів, які об`єктивно перешкоджали позивачу реалізувати своє право на звернення до суду до травня 2023 року, а також не доведено вжиття заходів для того, щоб реалізувати своє право якнайшвидше після закінчення строку звернення до суду, та не зазначено обставин, що безпосередньо свідчили б про неможливість реалізувати позивачем право на звернення до суду з даним позовом як до введення воєнного стану, так і в умовах воєнного стану, в тому числі, за допомогою засобів електронного зв`язку.

Щодо введення на підприємстві простою з 01.03.2022, суд зазначає, що представником позивача на підтвердження вказаної обставини суду не надано відповідних доказів. Крім того, введення на підприємстві простою не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Суд також не визнає як поважною причину пропуску строку звернення до суду - перебування директора ТОВ "Спецтехгруп" у м. Львів.

Відповідно до статті 18 КАС України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Отже, позивач або його представник мав можливість в строк передбачений КАС України звернутися до суду за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Крім того, факт внутрішнього переміщення директора ТОВ "Спецтехгруп" ОСОБА_1 у м. Львів через воєнні дії не підтверджений документально. Договір майнового найму від 11.04.2022 суд не приймає як належний доказ факту внутрішнього переміщення.

З приводу посилання представника позивача на перебування директора підприємства Власова С.М. на стаціонарному лікуванні та під постійним наглядом лікарів, суд зазначає, що надані медичні документи свідчать про те, що директора ТОВ "Спецтехгруп" перебував на стаціонарному лікуванні з 22.08.2022 по 01.09.2022 та в подальшому отримав 3 групу інвалідності вже після спливу строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що викладені представником позивача причини пропуску строку звернення до суду не доводять поважності підстав такого пропуску.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу позивача, що аналогічне клопотання про поновлення строків звернення до суду із зазначенням однакових підстав і наданням тих же самих доказів, вже розглядалось судом в рамках адміністративної справи №520/4916/23 у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, та залишено судом без задоволення, адміністративний позов ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 04.04.2023 повернутий позивачу в порядку п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Згідно з положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн. на наступні реквізити: Отримувач коштів ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA4020661, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа);

- заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів поважності.

Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника позивача про поновлення строку на оскарження постанови про застосування адміністративно-господарського штрафу №302973 від 18.01.2022 - залишити без задоволення.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Спецтехногруп" (вул. Клочківська, буд. 237, м. Харків, 61045, ) до Державної служби України з безпеки на транспорті (пр. Перемоги, буд. 14, м. Київ, 01135, ), Слобожанського міжрегіональне управління Укртрансбезпеки (м-н Свободи, буд. 5, Держпром, 6 під., 7 пов., м. Харків, 61002, ) про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи до Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Біленський О.О.