Справа № 340/726/23
Суддя: Г.М. МОМОНТ
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року м. Кропивницький Справа №340/726/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження у м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Керівника Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент»

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

за участю:

секретаря судового засідання Войтянової А.Г.,

представників:

позивача Іваніщевої Т.І., Касьянова О.М., Арцибашива Р.,

відповідача Зацепіла Є.І.

Керівник Кропивницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент» про:

- визнання протиправною бездіяльності Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент» в частині невжиття заходів до приведення захисної споруди цивільного захисту №40033, площею 428 м.2, яка призначена для укриття 300 осіб, яке розташоване в м. Кропивницькому по вул. Героїв Маріуполя (Родимцева), 83 у належний технічний стан та готовності використання за призначенням;

- зобов`язання Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент» вжити заходів до усунення порушень вимог діючого законодавства щодо утримання захисної споруди цивільного захисту №40033 відповідно до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №579 від 09.07.2018 «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначив, що після повномасштабної військової агресії Російської Федерації проти України та введення на всій території України воєнного стану виникли обґрунтовані та реальні підстави для використання укриттів безпосередньо за призначенням, проте відповідач не виконує свого прямого та безпосереднього обов`язку щодо утримання захисної споруди №40033 у належному та придатному для використання за призначенням стані, а тому наявні підстави для зобов`язання відповідача здійснити такі дії у судовому порядку. Обґрунтовуючи інтереси держави, прокурор вказав, що систематичне невжиття ПрАТ «Завод Сегмент» визначених законодавством заходів з метою приведення протирадіаційного укриття №40033 до стану готовності, суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини. При цьому, бездіяльність відповідача щодо не приведення захисної споруди цивільного захисту упродовж тривалого часу, а тим паче під час особливого періоду для нашої країни, до стану готовності до використання за призначенням призводить до загрози життю та здоров`ю населення територіальної громади міста Кропивницького, яке не має змоги укриватися в такій споруді від ракетних ударів, які здійснюються Російською Федерацією по всій території України, та до загрози неможливості виконання державою свого обов`язку по забезпеченню прав і свобод людини.

Відповідач правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.02.2023 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.91).

У судовому засіданні 24.03.2023 р. оголошено перерву з метою підготовки прокурором клопотання про витребування доказів (а.с.101-103).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.04.2023 р. витребувано докази, у зв`язку з чим відкладено розгляд справи (а.с.121).

У судовому засідання 16.05.2023 р. оголошено перерву (а.с.136-137).

На підставі ч.3 ст.243 КАС України у судовому засіданні 22.05.2023 р. проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Виготовлення повного рішення відкладено у строк до 29.05.2023 р., про що повідомлено під час проголошення вступної та резолютивної частини.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

З огляду на облікову картку сховища на території Кіровоградської області у м. Кропивницькому обліковується захисна споруда цивільного захисту №40033, площею 428 м.2, яка призначена для укриття 300 осіб, яка розташоване в м. Кропивницькому по вул. Героїв Маріуполя (Родимцева), 83 (а.с.25), власником якої є Фонд державного майна України (а.с.19-24), балансоутримувач Приватне акціонерне товариство «Завод Сегмент» (а.с.78).

У відповідь на лист Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 07.09.2022 р. №12.51-78-6619Вих-22 (а.с.38-39), Регіональне відділення Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях листом від 07.10.2022 р. №10-12-03373 (а.с.40) повідомило, що регіональне відділення зверталося до балансоутримувачів захисних споруд з проханням забезпечити приведення в належний технічний та санітарний стан захисних споруд цивільного захисту для розгляду можливості їх передачі до комунальної власності територіальних громад. Крім того, Регіональне відділення неодноразово зверталося до територіальних громад (за місцезнаходженням захисних споруд цивільної оборони)стосовно передачі з державної та комунальної власності захисних споруд цивільної оборони (цивільного захисту), які в процесі приватизації не увійшли до статутних капіталів господарських товариств, але залишились у них на балансі (а.с.40).

На лист Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 21.10.2022 р. №12.51-78-7906Вих-22 (а.с.32-33), ПрАТ «Завод Сигмент» листом №11 від 22.11.2022 р. (а.с.34) повідомив, що захисна споруда №40033 використовується за призначенням. ПрАТ «Завод Сегмент» забезпечує і сплачує рахунки за електроенергію і питну воду та забезпечує вільний доступ до споруди. Бомбосховище потребує вирішення питань водопостачання, водовідведення стоків, опалення, забезпечення інтернету та мобільного зв`язку, заміни обладнання, якому більше п`ятдесяти років. Кількість працюючих та фінансовий стан підприємства не дають можливість утримувати та обслуговувати захисні споруди.

У відповідь на лист Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 02.11.2022 р. №12.51-78-8228Вих-22 (а.с.42-43), Кропивницька міська рада листом від 11.11.2022 р. №5027/36-13-24 (а.с.42) повідомила, що виконавчі органи Кропивницької міської ради не володіють інформацією щодо стану готовності до використання за призначенням вищезазначених захисних споруд цивільного захисту.

На лист Кропивницької окружної прокуратури Кіровоградської області від 02.11.2022 р. №12.51-78-8229Вих-22 (а.с.45-46), Управління з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами Кіровоградської обласної військової адміністрації від 08.11.2022 р. №34-01-21/630/0.34 (а.с.47) повідомлено, що керівникам районних державних (військових) адміністрацій, міським, селищним та сільським головам, а також суб`єктам господарювання, на балансі або в користуванні яких є захисні споруди цивільного захисту, пропонувалося виконати вичерпні заходи щодо приведення захисних споруд в стан готовності до використання за призначенням.

З огляду на акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту обліковий номер 40033 від 02.05.2023 р., станом на 02 травня 2023 року захисна споруда Обл.№40033 оцінюється як не готова до використання за призначенням. Приведення захисної споруди у готовність до використання за призначенням упродовж 12 годин неможливе (а.с.127-132).

Частиною 3 статті 5 КАС України встановлено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Відповідно до ч.3-5 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII (далі за текстом Закон №1697) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону №1697 прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

За змістом ч.4 ст.23 Закону №1697 наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Згідно з ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 р. №1052, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Отже, прокуратура з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави, але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.05.2020 р. у справі №912/2385/18, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону № 1697, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону №1697 і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх на обґрунтування підстав для представництва, яке міститься в позові, однак якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 02.09.2021 р. у справі №280/3319/20, від 13.04.2022 р. у справі №815/1484/18.

Судом встановлено, що прокурором перед звернення до суду із даним позовом виявлено, що відповідач не забезпечив готовність захисної споруди цивільного захисту №40033, площею 428 м.2, яка призначена для укриття 300 осіб, яке розташоване в АДРЕСА_1 , натомість Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області не вжило дієвих та достатніх заходів з метою зобов`язання відповідача привести захисну споруду до готового стану з метою використання за призначенням.

Відповідно до пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 р. №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. №64 «Про введення воєнного стану в Україні».

Таким чином, керівник Кропивницької окружної прокуратури правомірно звернувся до суду в інтересах держави, в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент» про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до ст.50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.

Статтею 27 Конституції України визначено, що кожна людина має невід`ємне право на життя, обов`язок держави захищати життя людини.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. №64/2022 на території України з 24.02.2022 р. введено воєнний стан, який продовжує діяти.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про оборону України» від 06.12.1991 р. №1932-ХІІ оборона України базується на готовності та здатності органів державної влади, усіх складових сектору безпеки і оборони України, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту, національної економіки до переведення, при необхідності, з мирного на воєнний стан та відсічі збройній агресії, ліквідації збройного конфлікту, а також готовності населення і території держави до оборони.

Згідно зі ст.3 Закону України «Про оборону України» підготовка держави до оборони в мирний час, серед іншого, включає: забезпечення готовності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, єдиної державної системи цивільного захисту об`єктів критичної інфраструктури до виконання завдань цивільного захисту в особливий період, зокрема у воєнний час, з урахуванням норм міжнародного гуманітарного права.

У розумінні п.14 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України захисні споруди цивільного захисту інженерні споруди, призначені для захисту населення від впливу небезпечних факторів, що виникають внаслідок надзвичайних ситуацій, воєнних дій або терористичних актів.

Відповідно до ст.4 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.

За пунктом 2 частини 1 статті 21 Кодексу цивільного захисту України громадяни України мають право на забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання.

Згідно з ч.4 ст.32 Кодексу цивільного захисту України для вирішення питань щодо укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту центральні органи виконавчої влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання завчасно створюють фонд таких споруд.

Відповідно до ч.ч.5, 8 ст.32 Кодексу цивільного захисту України порядок створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку визначається Кабінетом Міністрів України.

Утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням здійснюється суб`єктами господарювання, на балансі яких вони перебувають (у тому числі споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів.

Частиною 1 статті 20 Кодексу визначено, що до завдань та обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту, серед інших, належить організація виконання вимог законодавства щодо створення, використання, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту; планування та організація роботи з дообладнання або спорудження в особливий період підвальних та інших заглиблених приміщень для укриття населення; організація обліку фонду захисних споруд; здійснення контролю за утриманням та станом їх готовності; проведення їх технічної інвентаризації, тощо.

Пунктом 3 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 р. №138, у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі за текстом Порядок №138) визначено, що утримання захисних споруд комплекс заходів організаційного, матеріально-технічного, інженерного, фінансового та іншого характеру, що спрямовані на забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням.

Пунктом 9 Порядку №138 передбачено, що утримання фонду захисних споруд у готовності до використання за призначенням здійснюється їх балансоутримувачами.

Відповідно до п.3 Порядку №138 балансоутримувач захисної споруди власник захисної споруди або юридична особа, яка утримує її на балансі.

Згідно із п.10 Порядку №138 балансоутримувач забезпечує утримання захисних споруд та інших споруд, що повинні використовуватися для укриття населення, а також підтримання їх у стані, необхідному для приведення у готовність до використання за призначенням відповідно до вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд.

Конкретний строк приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням (крім споруд, що відповідно до законодавства повинні перебувати в постійній готовності) зазначається в паспорті захисної споруди, а саме: не більше 12 годин для захисних споруд, призначених для укриття працівників (персоналу, найбільшої працюючої зміни) суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту; не більше 24 годин для інших захисних споруд, споруд подвійного призначення та найпростіших укриттів.

Відповідно до п.11 Порядку №138 вимоги щодо утримання та експлуатації захисних споруд визначаються МВС.

З огляду на пункт 1 Розділу І Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.07.2018 р. №579 (далі за текстом Вимоги №579), споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни.

Підпунктом 1 пункту 2 розділу III Вимог №579 визначено, що захисні пристрої призначені для захисту осіб, що переховуються у сховищах, від надмірного тиску повітряної ударної хвилі під час застосування звичайної зброї та засобів масового ураження. До захисних пристроїв, якими обладнуються сховища, належать захисно-герметичні і герметичні двері, віконниці (ставні), захисні секції, клапани-відтиначі, КНТ тощо.

Згідно з пунктом 6 Розділу VIII Вимог №579 балансоутримувач відповідно до норм цих Вимог забезпечує утримання, контроль за станом, проведення перевірок, технічного обслуговування, поточних та капітальних ремонтів конструктивних елементів, спеціального обладнання, інженерних мереж та систем життєзабезпечення захисних споруд під час усього періоду використання сховищ у режимі ПРУ.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 розділу VI Вимог №579 для забезпечення готовності захисних споруд до використання за призначенням їх балансоутримувачі здійснюють оцінку стану їх готовності, організовують періодичні огляди стану захисних споруд, перевірку працездатності їх основного обладнання, планують і проводять технічне обслуговування обладнання та систем життєзабезпечення захисних споруд.

Підпунктом 2 пункту 2 розділу VI Вимог №579 визначено, що оцінка стану готовності захисних споруд (далі оцінка стану готовності) здійснюється щороку з метою виявлення недоліків у стані утримання та експлуатації захисних споруд, передбачення заходів щодо приведення захисної споруди в готовність до використання за призначенням. Крім того, оцінка стану готовності здійснюється в таких випадках: у разі проведення технічної інвентаризації захисної споруди як об`єкта нерухомого майна; у разі підготовки пропозицій щодо подальшого використання захисної споруди; після пожеж, аварій, катастроф та інших надзвичайних ситуацій, що могли негативно вплинути на технічний стан захисної споруди; у разі здійснення ДСНС заходів державного нагляду (контролю) за станом готовності захисних споруд відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно з підпунктом 4 пункту 2 Розділу VI Вимог №579, за результатами оцінки стану готовності складається акт оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту за формою згідно з додатком 11 до цих Вимог.

Результати оцінки стану готовності, отримані під час нагляду, ураховуються під час складення документів (актів, приписів) за його результатами.

Підпунктом 5 пункту 2 розділу VI Вимог №579 визначено, що залучення фахівців структурних підрозділів із питань цивільного захисту міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, органів і підрозділів ДСНС до оцінки стану готовності, проведення інших обстежень захисних споруд (за винятком оцінки стану готовності під час нагляду) здійснюється за зверненням балансоутримувача.

Відповідно до підпункту 8 пункту 2 Розділу VI Вимог №579 під час оцінки стану готовності перевіряються: загальний стан приміщень, входів, оголовків аварійних виходів, гідроізоляції, повітрозабірних і витяжних каналів, обвалування окремо розташованих і підсипки покриття у вбудованих захисних спорудах, покрівлі та бічних поверхонь гірничих виробок, кріплень і захисно-герметичних перемичок (зовнішнім оглядом); двері (ворота, ставні), механізми задраювання, захисні пристрої, системи вентиляції, водопостачання, каналізації, електропостачання, зв`язку, автоматики та іншого інженерного обладнання (випробуванням на працездатність); температура і відносна вологість повітря всередині захисної споруди; наявність і стан засобів пожежогасіння; герметичність захисної споруди.

Згідно з підпункту 9 пункту 2 Розділу VI Вимог №579 за результатами оцінки стану готовності захисну споруду може бути визнано як готову, обмежено готову або неготову до використання за призначенням.

Захисна споруда вважається обмежено готовою або неготовою, якщо вона має хоча б один із недоліків, зазначених в основних недоліках в утриманні захисних споруд, що погіршують стан їх готовності, наведених у додатку 13 до цих Вимог.

У разі відсутності таких недоліків захисна споруда вважається готовою до використання за призначенням.

Отже, утримання захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням покладається на суб`єктів господарювання, на балансі яких вони перебувають, за рахунок власних коштів.

Під час розгляду справи встановлено, що захисна споруда Обл.№40033 оцінюється як не готова до використання за призначенням, що підтверджено актом оцінки стану готовності захисної споруди цивільного захисту обліковий номер 40033 від 02.05.2023 р. (а.с.127-132).

Невжиття відповідачем визначених законодавством заходів з метою приведення захисної споруди №40033 до стану готовності захисної споруди до використання за призначенням суперечить інтересам держави у сфері підготовки країни до оборони в умовах воєнного стану та захисту життя людини.

Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду наведеними у постанові від 03.10.2018 р. у справі №826/12192/16 та від 25.07.2019 р. у справі №820/5164/15.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Згідно з ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У даній справі прокурор є суб`єктом владних повноважень та виконує функції з представництва інтересів держави у суді відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 р. №1697-VII та ч.3 ст.53 КАС України, а тому враховуючи, що витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз не понесено, суд дійшов висновку, що відсутні витрати, які б підлягали стягненню з відповідача в порядку розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною бездіяльність Приватного акціонерного товариства «Завод Сегмент» щодо невжиття заходів із приведення захисної споруди цивільного захисту №40033, площею 428 м2, призначеної для укриття 300 осіб, розташованої у АДРЕСА_1 , до стану готової захисної споруди для використання за призначенням.

3. Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «Завод Сегмент» вжити заходів щодо приведення до стану готовності для використання за призначенням захисної споруди цивільного захисту №40033, площею 428 м2, призначеної для укриття 300 осіб, розташованої у м. Кропивницькому по вул. Героїв Маріуполя, 83, відповідно до Вимог щодо утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України №579 від 09.07.2018 р. «Про затвердження вимог з питань використання та обліку фонду захисних споруд цивільного захисту».

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду 29 травня 2023 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. МОМОНТ