Справа № 460/10454/23
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2023-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С., розглянувши адміністративну справу за позовом
доВійськової частини НОМЕР_1
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним і скасування рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 22.05.2019 №20 в частині зарахування на квартирний облік в загальну чергу з 23.09.2014 зі складом 1 особи, дату зарахування з 26.04.2019 змінити на 11.08.2000 та зобов`язання зарахувати на квартирний облік час перебування на квартирному обліку за попереднім місцем служби з 11.08.2000.
Ухвалою суду від 01.05.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 22.05.2023.
19.05.2023 на адресу суду надійшло клопотання відповідача про застосування строку позовної давності та закриття провадження у справі, у якому вказано, що шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом сплив ще у жовтні 2019 року, тобто понад три роки від моменту, коли позивач довідався про обставини, які на його думку, порушують його права та можуть бути оскаржені у судовому порядку.
В підготовчому засіданні 22.05.2023 ухвалою суду клопотання відповідача задоволено частково: позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 5-денний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення із зазначенням інших підстав для його поновлення, а також доказів поважності причин його пропуску.
26.05.2023 представником позивача подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом. Заява мотивована тим, що з 20.06.2019 позивач перебував у важкому стані після отриманої травми внаслідок ДТП, а також просив врахувати, що в період з 2019 по 2022 роки діяв принцип правової (юридичної) невизначеності у розгляді справи щодо оскарження рішення, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, пов`язаних з реалізацією соціальних гарантій забезпечення військовослужбовців і членів їх сімей жилими приміщеннями.
Вирішуючи подану заяву та надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з такого.
Відповідно до ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Для реалізації конституційного права на оскарження рішень, дій чи бездіяльності вказаних суб`єктів у сфері управлінської діяльності в Україні створено систему адміністративних судів.
Порядок здійснення судочинства в адміністративних судах визначає КАС України, частиною першою статті 5 якого встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Частиною першою статті 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Відповідно до частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».
Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).
Предметом оскарження в даній справі є рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 22.05.2019 №20 в частині зарахування позивача на квартирний облік.
З даним позовом до суду позивач звернувся 27.04.2023.
Подані до суду заяви про поновлення строку звернення та наведені у підготовчому засіданні пояснення представника позивача зводяться до того, що позивач за захистом своїх прав спочатку звернувся із позовною заявою до Костопільського районного суду, та ґрунтуються на зміні судової практики щодо юрисдикції даних спорів.
Поряд з цим, до Костопільсьского районного суду позивач звернувся в грудні 2021 року, тобто вже з пропуском строку звернення до суду. Зміна судової практики, на яку він покликається (постанова Великої Палати Верховного Суду у справі №712/5476/19 від 29.09.2020, пункт 41) відбулася 29 вересня 2020 року, тобто більше як за 1 (один) рік до моменту звернення позивача з позовом до Костопільського районного суду та більше ніж через 1 (один) рік після прийняття оспорюваного в цій справі рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 22.05.2019.
Більше того, Костопільським районним судом провадження у справі за позовом позивача закрито ухвалою від 15.12.2022, однак до адміністративного суду позивач звернуся лише 27.04.2023.
Посилання представника позивача на окрему думку суддів Великої Палати Верховного Суду на постанову Великої Палати Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №362/643/21 суд відхиляє як безпідставні, оскільки висновки, викладені в окремих думках суддів Великої палати Верховного Суду, не є обов`язковими для врахування іншими судами.
При цьому, посилання у заяві про поновлення строку звернення на введення на території України воєнного стану, суд оцінює критично та відхиляє як безпідставні, позаяк такий введений з 24.02.2022, тобто вже поза межами строку звернення до суду з цим позовом.
В ухвалах від 23 червня 2022 року у справі №520/8674/2020 та у справі №440/2822/20 Верховний Суд зазначив, що питання поновлення строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках, тим більш, якщо пропуск цього строку відбувся ще до запровадження воєнного стану.
Суд зазначає, що позивачем не додано до позовної заяви доказів на підтвердження неможливості своєчасного звернення до суду з даним позовом через воєнний стан, а лише посилання на запровадження воєнного стану саме по собі не є достатньою підставою для поновлення пропущеного строку без надання обґрунтування того, яким чином запровадження воєнного стану вплинуло на можливість своєчасного звернення до суду.
Аргументи позивача щодо незастосування строків звернення до суду на період дії карантину суд також відхиляє як недоречні та безпідставні, оскільки доказів того, що причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, позивачем суду не подано та у позові не зазначено.
Більше того, загальновідомо, що ні відділення Укрпошти, ні Рівненський окружний адміністративний суд, ні відповідач у справі не припиняли роботи на період запровадження карантину. Також суд не припиняв роботи у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, безперервно здійснював свою діяльність, забезпечував усім особам, у тому числі й позивачу у цій справі, можливість реалізації права на судовий захист. Тобто позивач міг безперешкодно реалізувати своє право на звернення до суду в межах встановленого законом строку звернення як безпосередньо до суду, так і направивши позов поштою або через систему Електронного суду.
Жодних обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного звернення до суду з цим позовом, позивачем не вказано і докази на їх підтвердження в матеріалах справи відсутні.
Зазначені позивачем у заявах підстави поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом, суд вважає необґрунтованими, а відтак позивач пропустив строк звернення до суду без поважних причин.
Таким чином, наведені стороною позивача підстави для поновлення строку звернення до суду з цим позовом суд визнає неповажними.
Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України.
Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Суд звертає увагу, що факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з цим позовом було виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі, а з тексту позовної заяви та доданих матеріалів не вбачається, що підстави пропуску цього строку є поважними.
Крім того, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, не реалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.
Пунктом 8 ч.1 ст.240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З огляду на викладене, враховуючи те, що позивачем пропущений як встановлений ч.5 ст. 122 КАС України, так і ч.2 ст.122 КАС України строк звернення до суду з цим позовом, а обґрунтувань обставин та належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску вказаного строку звернення до суду із зазначеними позовними вимогами позивачем не наведено та не доведено, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду на підставі ч.3 ст.123, п.8 ч.1 ст. 240 КАС України.
Керуючись статтями 122, 123, 240, 241, 256, 295 КАС України, суд
У Х В А Л И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій - залишити без розгляду.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу суду складено 29 травня 2023 року

Суддя Н.С. Гудима