Справа № 580/6366/22
Суддя: Валентин ГАРАЩЕНКО
Дата ухвалення: 2023-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2023 року справа № 580/6366/22

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаращенка В.В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників процесу адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ватутінського міського суду Черкаської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовною заявою до Ватутінського міського суду Черкаської області, в якій просить:

- визнати протиправними дії Ватутінського міського суду Черкаської області щодо відмови, яка міститься у листі від 07.12.2022 №0141/148/2022 надати публічну інформацію ОСОБА_1 на інформаційний запит від 14.12.2022;

- визнати протиправними дії Ватутінського міського суду Черкаської області щодо внесення у відповідь від 07.12.2022 №0141/148/2022 недійсної дати вихідного документу;

- зобов`язати Ватутінський міський суд Черкаської області надати ОСОБА_1 відповідь на інформаційний запит від 14.12.2022, а саме: копію протоколу зборів суддів Ватутінського міського суду Черкаської області за період з 01.01.2022 по 12.12.2022 та направити відповідь на запит у встановлений законом строк на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- стягнути на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 2000 грн.

Ухвалою судді від 10.04.2023 прийнято до свого провадження позовну заяву та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що відповідачем безпідставно відмовлено в наданні інформації на інформаційний запит від 14.12.2022. Крім того, відповідь відповідачем надано 07.12.2022 на запит від 14.12.2022, тобто за 7 днів до його подання.

Позивач вважає, що вказаними діями відповідач завдав їй моральні страждання, які оцінені в розмірі 2000 грн.

24.05.2023 відповідач подав відзив на адміністративний позов, зазначивши, що ним копію ухвали про відкриття провадження у справі від 10.04.2023 отримано лише 11.05.2023, тому строк подачі відзиву на адміністративний позов дотримано.

Вирішуючи питання про прийняття відзиву на адміністративний позов, суд виходить з такого.

Згідно ч. 2 ст. 174 КАС України одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Відповідно до ч. 5 ст. 18 КАС України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (надалі - Положення №1845/0/15-21).

В розумінні п. 5.8 Положення №1845/0/15-21 офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно п.37 Положення №1845/0/15-21 підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Документи, які один з учасників справи надіслав до суду, іншого органу чи установи у системі правосуддя з використанням Електронного суду, в передбачених законодавством випадках автоматично надсилаються до Електронних кабінетів інших учасників справи чи їхніх повірених після реєстрації цих документів в АСДС або автоматизованих системах діловодства.

До Електронного кабінету користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.

У відповідності до п. 114 Положення №1845/0/15-21 до матеріалів судової справи в електронному вигляді в АСДС належать: процесуальні та інші документи в електронній формі, виготовлені судом та надіслані на офіційні електронні адреси учасників судового процесу за допомогою ЄСІТС.

З наведеного правового регулювання вбачається, що сервіс електронного кабінету ЄСІТС вважається офіційною електронною адресою учасника справи, до якого модулями ЄСІТС в автоматичному режимі надсилаються процесуальні та інші документи у справі. Отже, учасник справи вважається таким, що отримав зазначені документи у разі, якщо вони доставлені до його електронного кабінету за допомогою модулів ЄСІТС. При цьому, суд не зобов`язаний надсилати додатково на адресу електронної пошти копію ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи та копію позовної заяви з додатками.

Враховуючи, що відповідачі у справі мають зареєстровані електронні кабінети в ЄСІТС, тому вважається, що копія ухвали та копія позовної заяви з додатками доставлені їм на офіційну електронну адресу у спосіб, передбачений положеннями Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою суду від 10.04.2023 про відкриття провадження в адміністративній справі встановлено відповідачам 15 (п`ятнадцятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Відзив у встановлений судом строк, відповідачем до суду не подано, оскільки копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками отримано відповідачем 11.04.2023 в його електронний кабінет, що підтверджується довідкою, яка складена секретарем судового засідання Черкаського окружного адміністративного суду від 11.04.2023, тому суд не враховує під час розгляду справи викладені у відзиві аргументи.

До відзиву на адміністративний позов відповідач приєднав докази, які мають значенні для правильного вирішення спору, тому з метою дотримання принципу офіційного з`ясування усіх обставин у справі відповідно до ст. 9 КАС України, суд враховує надані відповідачем докази.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернулась з інформаційним запитом до Ватутінського міського суду Черкаської області, в якому просила :

- надати копії протоколів зборів суддів Ватутінського міського суду Черкаської області за період з 01.01.2022 по 12.12.2022;

- відповідь на запит направити у встановлений законом строк на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1

Листом 07.12.2022 №0141/148/2022, який надіслано 20.12.2022 відповідач повідомив, що запитувана інформація, відносно протоколів зборів суддів є безпідставною та не має відношення до справи №705/2159/19, яка перебувала на розгляді у Ватутінському міському суді Черкаської області.

В ході судового розгляду спору відповідач листом №0126/17/23 від 17.05.2023 повідомив позивача про відмову в наданні запитуваної інформації, з підстав, визначених п. 2 ч. 1 ст. 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації», оскільки інформація, що запитується, належить до категорії службової.

Одночасно повідомлено, що правильною датою попередньої відповіді на запит від 15.12.2022 № 3593/22вх. слід вважати 20.12.2022, замість 07.12.2022, що обумовлено технічною опискою під час її реєстрації.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що в розумінні ст. 1 Закону України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 № 2939-VI (далі - Закон № 2939-VI) публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.

Частиною 2 ст. 5 Закон України «Про доступ до публічної інформації» визначено, що доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Згідно зі статтею 12 Закону № 2939-VI суб`єктами відносин у сфері доступу до публічної інформації є: 1) запитувачі інформації - фізичні, юридичні особи, об`єднання громадян без статусу юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень; 2)розпорядники інформації - суб`єкти, визначені у статті 13 цього Закону; 3) структурний підрозділ або відповідальна особа з питань доступу до публічної інформації розпорядників інформації.

Пункт 1 частини 1 статті 13 Закону № 2939-VI передбачає, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються: суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 14 Закону № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.

В розумінні ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.

Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 19 Закону № 2939-VI письмовий запит подається в довільній формі.

Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2)загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі.

Частиною 1 статті 20 Закону № 2939-VI розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Частинами першою, четвертою статті 22 Закону № 2939-VI передбачено, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту, зокрема, у випадку якщо інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону.

У відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено: 1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду особи, відповідальної за розгляд запиту розпорядником інформації; 2) дату відмови; 3) мотивовану підставу відмови; 4) порядок оскарження відмови; 5) підпис.

Згідно з частинами першою - третьою статті 126 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон №1402-VIII, у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин) для захисту професійних інтересів суддів та вирішення питань внутрішньої діяльності судів в Україні діє суддівське самоврядування - самостійне колективне вирішення зазначених питань суддями.

Суддівське самоврядування є однією з гарантій забезпечення незалежності суддів. Діяльність органів суддівського самоврядування має сприяти створенню належних організаційних та інших умов для забезпечення нормальної діяльності судів і суддів, утверджувати незалежність суду, забезпечувати захист суддів від втручання в їхню діяльність, а також підвищувати рівень роботи з кадрами у системі судів.

До питань внутрішньої діяльності судів належать питання організаційного забезпечення судів та діяльності суддів, соціальний захист суддів та їхніх сімей, а також інші питання, що безпосередньо не пов`язані зі здійсненням правосуддя.

Відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 126 Закону №1402-VIII до завдань суддівського самоврядування належить вирішення питань, зокрема, щодо обрання суддів на адміністративні посади в судах у порядку, встановленому цим Законом.

За змістом статті 127 Закону №1402-VIII організаційними формами суддівського самоврядування є збори суддів, Рада суддів України, з`їзд суддів України.

Суддівське самоврядування в Україні здійснюється, зокрема, через збори суддів місцевого суду, апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду (а у передбачених цим Законом випадках - апеляційної палати вищого спеціалізованого суду), Пленум Верховного Суду.

Порядок здійснення суддівського самоврядування визначається відповідно до Конституції України цим Законом та іншими законами, а також регламентами і положеннями, що приймаються органами суддівського самоврядування згідно з Конституцією України та цим Законом.

Частиною першою статті 128 Закону №1402-VIII визначено що збори суддів - зібрання суддів відповідного суду, на якому вони обговорюють питання внутрішньої діяльності цього суду та приймають колективні рішення з обговорюваних питань.

Виконання рішень зборів суддів за дорученням зборів покладається на голову відповідного суду або його заступника (частина дванадцята статті 128 Закону №1402-VIII).

Відповідно до частин другої та третьої статті 20 Закону №1402-VIII голова місцевого суду, його заступник, голова апеляційного суду, його заступники, голова вищого спеціалізованого суду, його заступники обираються на посади зборами суддів відповідного суду з числа суддів цього суду.

Голова місцевого суду, його заступник, голова апеляційного суду, його заступники, голова вищого спеціалізованого суду, його заступники обираються на посади зборами суддів шляхом таємного голосування більшістю від кількості суддів відповідного суду строком на три роки, але не більш як на строк повноважень судді, у порядку, визначеному законом.

За змістом пункту 10 Тимчасового переліку відомостей, що становлять службову інформацію та які можуть міститися в документах з організації діяльності місцевих та апеляційних судів, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23 жовтня 2012 року № 138 (чинного станом на час виникнення спірних правовідносин) до такого переліку віднесені відомості, що можуть міститися в документах суду, зокрема, щодо організації та діяльності органів суддівського самоврядування з питань внутрішньої діяльності суду (протоколи зборів суддів: протоколи оперативних нарад тощо).

Аналіз наведених правових норм дає підстави дійти висновку, що публічною інформацією слід вважати інформацію, отриману або створену в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або таку, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень. При цьому, визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях і знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень як розпорядників публічної інформації.

Відповідно до частини 12 статті 128 Закону № 1402-VIII виконання рішень зборів суддів за дорученням зборів покладається на голову відповідного суду або його заступника.

У свою чергу, Ватутінський міський суд Черкаської області є суб`єктом відносин у сфері доступу до публічної інформації, а саме розпорядником інформації, який при вирішенні питань щодо доступу до інформації повинен керуватися Законом №2939-VI.

З аналізу статті 1 Закону № 2939-VI слідує, що публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом. Тобто інформація, яка знаходиться у володінні відповідача є публічною, проте не завжди відкритою.

Законодавством визначено виключний перелік підстав, за наявності яких розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту та передбачено обов`язкові реквізити такої відмови, зокрема, у відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено мотивовану підставу відмови.

Так, за правилами статті 6 Закону № 2939-VI обмежений доступ мають конфіденційна, таємна та службова інформації. Разом з тим, доступ до такої інформації може бути обмежено лише за одночасної сукупності вимог наведених у часті другій цієї статті, а саме: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

У контексті обставин цієї справи слід урахувати, що протокол зборів суддів є документом, що містить інформацією, створену шляхом прийняття рішення про обрання судді на адміністративну посаду та зафіксовану оформленням цього протоколу.

Нормами статті 9 Закону № 2939-VI визначено характер інформації, яка відноситься до службової, та сукупність ознак, які дозволяють кваліфікувати таку інформацію як службову.

Така інформація, зокрема: 1) має міститися в документах суб`єктів владних повноважень, якщо вони пов`язані з: а) розробкою напряму діяльності установи; б) здійсненням контрольних, наглядових функцій органами державної влади; в) процесом прийняття рішень і передують публічному обговоренню та/або прийняттю рішень; 2)зібрана в процесі оперативно-розшукової, контррозвідувальної діяльності, у сфері оборони країни, яку не віднесено до державної таємниці.

До документів, які можуть містити таку інформацію, законодавець відносить, зокрема, доповідні записки, рекомендації, документи, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію.

Відмова у задоволенні запиту на інформацію повинна бути мотивованою, тобто у відмові розпорядник інформації зобов`язаний обґрунтувати наявність підстав обмеження у доступі, встановлені шляхом застосування «трискладового тесту», передбаченого частиною другою статті 6 Закону № 2939-VI. Відсутність висновку розпорядника інформації щодо наявності хоча б однієї з наведених вище трьох підстав означає, що відмова у доступі до публічної інформації є необґрунтованою.

За змістом наказу Ватутінського міського суду Черкаської області №20 від 10.05.2012 протоколи зборів суддів, які зберігаються у суді, віднесені до службової інформації.

Отже, зазначеним наказом відповідач застосував обмеження у доступі, зокрема, до рішень зборів суддів, які зберігаються у суді, на підставі Закону № 2939-VI як до публічної інформації, до якої належить службова інформація.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 24 травня 2018 року у справі №800/591/17 сформовано правову позицію, відповідно до якої важливою ознакою документів, у яких може міститися службова інформація, є те, що вони передують, зокрема, прийняттю рішення з певного питання. Це означає, що після прийняття відповідного рішення відомості, що містяться в документах, які створювались або знаходяться у володінні розпорядника і стосуються підготовки, обговорення, розгляду та прийняття цього рішення, втрачають статус службової інформації. Тобто після прийняття рішення інформація, що була створена чи отримана для підготовки цього рішення, перестає бути службовою, хоча певна інформація може бути обмежена в доступі як конфіденційна.

З наведеного правового регулювання та висновків Верховного Суду випливає, що запитувана позивачем інформація не належить до службової, тому суд дійшов висновку визнати протиправними дії Ватутінського міського суду Черкаської області щодо відмови, надати публічну інформацію ОСОБА_1 на інформаційний запит від 14.12.2022.

Відповідно, для відновлення порушених прав позивача необхідно зобов`язати Ватутінський міський суд Черкаської області повторно розглянути інформаційний запит ОСОБА_1 від 14.12.2022 та надати повну інформацію на вказаний запит з урахуванням висновків суду, викладених в судовому рішенні.

Щодо вимог позивача про стягнення моральної шкоди, суд виходить з такого.

Як роз`яснено у п.п. 3, 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №4 «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Однак, позивачем не надано жодних доказів, які б обґрунтовували факт наявності втрат немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, та як наслідок підтверджували наявність моральної шкоди, що в свою чергу свідчить про неналежність її підтвердження.

Отже, позивачем не доведено, що неотримання копії протоколу зборів суддів призвела до її моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало вжиття додаткових зусиль для організації свого життя.

Щодо внесення у відповідь від 07.12.2022 №0141/148/2022 недійсної дати вихідного документу, суд звертає увагу, що в листі №0126/17/23 від 17.05.2023 позивачу роз`яснено, що зазначення невірної дати документу обумовлено опискою, тому суд вважає, що в цій частині відповідачем не порушено прав позивача, відповідно дана позовна вимога задоволенню не підлягає.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є частково обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки позивач ухвалою суду від 10.04.2023 звільнена від сплати судового збору, тому судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Ватутінського міського суду Черкаської області щодо відмови надати публічну інформацію ОСОБА_1 на інформаційний запит від 14.12.2022.

Зобов`язати Ватутінський міський суд Черкаської області (вул. Будівельна, 1, м. Ватутіне, Черкаська обл., 20255, ) повторно розглянути інформаційний запит ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) від 14.12.2022 та надати повну інформацію на вказаний запит з урахуванням висновків суду, викладених в судовому рішенні.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня підписання рішення.

Суддя Валентин ГАРАЩЕНКО