Справа № 580/3870/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2023 року справа № 580/3870/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В. перевірив матеріали адміністративної справи №580/3870/23

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (вул.Смілянська 57, м. Черкаси, 18036, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

26.05.2023 вх. 19700/23 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, просить:

стягнути з Головного управління Національної поліції в Черкаській області середній заробіток за весь час затримки виплати не виплаченого грошового забезпечення під час звільнення працівника, починаючи з 27.07.2018 - дня звільнення до дня фактичного розрахунку - 27.04.2023 на користь ОСОБА_1 у сумі 174 726, 73 грн.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п. 4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачеві варто обґрунтувати обраний спосіб захисту про стягнення ненарахованої суми з огляду на зміст п. 6. ч. 1 ст. 5 КАС України: у разі прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини допускається стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю. Позивач не надає доказів наявної заборгованості (сума має бути «нарахованою» і невиплаченою) для обгрунтування обраного способу - стягнути 174 726, 73 грн.

У справі № 580/3024/21 ЄДРСР 106647074 за позовом ОСОБА_1 суд зазначив: відповідальність у розмірі середнього заробітку застосовується лише в разі невиплати всіх належних працівникові сум (заробітної плати, компенсацій тощо). Залежно від розміру невиплачених належних звільненому працівникові сум прямо пропорційно належить виплаті розмір середнього заробітку, однак за весь час їх затримки по день фактичного розрахунку. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові від 30.11.2020 у справі № 480/3105/19. На запит Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.08.2022 надано довідку від 02.09.2022, відповідно до якої за період з 28.07.2018 по 29.04.2021 ОСОБА_1 здійснено такі виплати: одноразова грошова допомога при звільненні - 17 413,80 грн (виплачено 30.07.2018); компенсація за невикористане речове майно - 20 158,14 грн (виплачено 14.09.2018); компенсація за додаткову відпустку як учаснику бойових дій за рішенням суду - 10835,26 (виплачено 28.04.2021). У постанові Шостого апеляційного адміністративного суду зазначено: апелянт стверджує, що остаточний повний фактичний розрахунок проведено з ним при звільненні лише 29.04.2021 шляхом виплати грошової компенсації та допомоги. Судова колегія вважала виправданою та співмірною у даному випадку суму відшкодування за час затримки розрахунку при звільненні, що дорівнює сумі фактичної недоплати за неотримане речове майно та за невикористані дні щорічної додаткової відпустки ОСОБА_2 , як учаснику бойових дій за період з 28.07.2018 по 29.04.2021, а саме в сумі: 20 158,14 + 10 835,26 = 30 993,40 грн.

Позивачем не надано відповідних розрахунків з урахуванням істотності частки недоплаченої суми порівняно із середнім заробітком позивача та з урахуванням вирішеної справи № 580/63/22 ЄДРСР 108995071 за його позовом.

Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, сформульованого у постанові від 27.04.2016 у справі №6-113цс16: що право суду зменшити розмір середнього заробітку залежить від прийняття судом рішення щодо часткового задоволення вимог працівника про виплату належних йому під час звільнення сум у строки, визначені статтею 116 КЗпП України. З урахуванням принципу справедливості та співмірності середній заробіток за час затримки розрахунку має бути розрахований з урахуванням істотності частки недоплаченої суми порівняно із середнім заробітком позивача. Такий висновок узгоджується також з правовою позицією Верховного Суду, сформульованою у постановах від 24.07.2019 у справі №805/3167/18-а, від 03.04.2019 у справі №662/1626/17, від 30.10.2019 у справі №806/2473/18 та інших.

Усупереч вимог ч.1 ст.5 КАС України позивач формує вимогу про стягнення коштів, проте доказ нарахування такої суми не надає.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 5, 169, 241-242, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання обгрунтування: змісту і характеру порушеного права позивача; обраного способу захисту з огляду на зміст п. 6. ч. 1 ст. 5 КАС України та формалізовані (частина 1 статті 5)/неформалізовані (частина 2 статті 5) способи захисту такого порушеного права.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали направити позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА