Справа № 240/5317/23
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

25 травня 2023 року м. Житомир справа № 240/5317/23

категорія 112010201

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Майстренко Н.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання неправомірними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (далі відповідач, ГУ ПФУ в Житомирській області) щодо відмови нарахувати доплату до пенсії згідно постанови Кабінету Міністрів України №713 від 14.07.2021 (далі Постанова №713) та зобов`язання здійснити відповідний перерахунок та виплату з 01.07.2021.

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 08.05.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення підстав для поновлення пропущеного строку звернення до суду з наданням доказів поважності причин його пропуску.

ОСОБА_1 на виконання вимог ухвали суду надав клопотання, в якому зазначає, що він про порушення свого права дізнався в листопаді 2023 року. Після цього позивач звернувся до ГУ ПФУ в Житомирській області з вимогою провести відповідну виплату. Однак 08.12.2022 відповідач відмовив у здійсненні такої доплати. Зазначає позивач і про введення воєнного стану на території України.

Розглянувши зазначене клопотання, суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені встановлюються судом.

За приписами частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту наведених норм слідує, що для звернення до адміністративного суду з позовом встановлено шестимісячний строк і цей строк обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Суд зазначає, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Як вбачається зі змісту позову, спірні правовідносини, з приводу яких позивач звернувся до суду, виникли з 01.07.2021, а саме з дати виникнення права на отримання доплати, передбаченої Постановою №713. Водночас, з цим позовом до суду позивач звернувся лише 01.03.2023, тобто з пропуском строку, визначеного статтею 122 КАС України.

Натомість, на відносини з отримання громадянином у власність платежу за Постановою №713 згідно з частиною 5 статті 242 КАС України підлягає поширенню саме правовий висновок, наведений у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 у справі №240/12017/19, згідно якого пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових. Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Суд уважає за необхідне застосовувати наведені правові висновки Верховного Суду до спірних правовідносин, оскільки вони стосуються підходу застосування строку звернення до суду з вимогами саме щодо складових пенсії.

Суд звертає увагу, що Верховний Суд у своїх постановах, зокрема від 08.08.2019 у справі №127/13736/16-а, зазначив, що "незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами".

Відтак, посилання позивача на дату отримання відповіді відповідача, як на поважну причини пропуску строку звернення до суду, судом до уваги не береться.

Що стосується твердження про введення воєнного стану, то позивачем у заяві про поновлення процесуального строку не наведено, як саме воєнний стан перешкоджав йому особисто в реалізації процесуальних прав та унеможливив його своєчасне звернення до адміністративного суду.

Аргументи позивача з приводу того, що він спільно з Силами територіальної оборони щоденно виконував функції по охороні громадського порядку та охорони будівлі державного та стратегічного значення на території м. Житомира та області не підтвердженні жодними доказами.

Також суд зауважує, що позивачем не зазначено обставин, які перешкоджали звернутися до органу Пенсійного фонду для отримання відповідної інформації. Наведене позбавляє суд можливості встановити факт наявності у позивача бажання отримати відповідну інформацію та неможливість його реалізувати через поважні причини.

Згідно з частиною 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини 4 статті 123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, позовна заява подана до суду з пропуском строку, встановленого частиною 2 статті 122 КАС України, і позивачем не наведено підстав для визнання причин пропуску строку поважними, зважаючи на що позовна заява підлягає залишенню без розгляду у частині періоду з 01.07.2021 по 31.08.2022.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання неправомірними дій, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду в частині позовних вимог, заявлених за період з 01.07.2021 по 31.08.2022.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду у строк та в порядку, встановлені статтями 293-297 КАС України.

Суддя Н.М. Майстренко