Справа № 620/6140/23
Суддя: Непочатих В.О.
Дата ухвалення: 2023-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 травня 2023 року Чернігів Справа № 620/6140/23

Суддя Чернігівського окружного адміністративного суду Непочатих В.О., перевіривши матеріали позовної заяви заступника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави (вул. Шевченка, 1, м. Чернігів, 14000) до Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області (вул. Святомиколаївська, буд. 85, смт Ріпки, Чернігівська область, 15000), відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області (вул. Любецька, 3, смт Ріпки, Чернігівський район, Чернігівська область, 16501) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Заступник Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду із позовом до Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Ріпкинської селищної ради, відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради щодо не оформлення правовстановлюючих документів на приміщення Радульського клубу, вартістю 25866800,23 грн., на земельну ділянку під приміщенням Радульського клубу, захисної споруди № 94355, не здійснення заходів щодо реєстрації права власності на Радульський клуб та захисну споруду № 95355, що знаходяться за адресою: вул. Красна площа, 31, смт Радуль Чернігівського (колишнього Ріпкинського) району Чернігівської області;

- зобов`язати Ріпкинську селищну раду, відділ культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради вчинити дії щодо оформлення правовстановлюючих документів на приміщення Радульського клубу, вартістю 25866800,23 грн., на земельну ділянку під приміщенням Радульського клубу та захисної споруди № 94355, оформити право власності на Радульський клуб та захисну споруду № 95355, що знаходяться за адресою: вул. Красна площа, 31, смт Радуль Чернігівського (колишнього Ріпкинського) району Чернігівської області.

Відповідно до пунктів 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява подана з порушенням вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме:

- до позовної заяви не додано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, рішення Ріпкинської селищної ради від 24.11.2020, яким утворено відділ культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради, затверджено його положення та передавальні акти матеріальних цінностей закладів, установ та закріплено визначений цими актами перелік майна на праві оперативного управління за відділом культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради; затвердженої належним чином копії положення відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради;

- до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору в законодавчо встановленому розмірі.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пункт 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи, що позивачем заявлені позовні вимоги до різних відповідачів, тому належною сплатою судового збору вважається сплата судового збору в розмірі 5368,00 грн. (2684,00 грн. * 2).

Оскільки в матеріалах справи міститься платіжна інструкція № 988 від 27.04.2023 про сплату судового збору на суму 2684,00 грн., то позивачу необхідно сплатити різницю в розмірі 2684,00 грн. та надати до суду документ, який підтверджує таку сплату;

- до позовної заяви не додано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та доказів поважності причин його пропуску.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Приписами частини другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Так, у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.02.2019 по справі № 826/13768/16 дійшла висновку, що за статтею 99 Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції, чинній до 15.12.2017) у випадках звернення до суду суб`єкта владних повноважень (прокурора) відлік строку для такого звернення цей Кодекс пов`язує з виникненням підстав, що надають цьому суб`єкту право на таке звернення.

Таким чином, за своєю правовою природою повідомлення прокурором відповідного суб`єкта владних повноважень про майбутнє звернення прокурора до суду, витребування ним документів для підтвердження підстав представництва в суді не може слугувати механізмом продовження встановлених законом строків звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки це призведе до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах, порушення стабільності у діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання ними своїх функцій.

Крім того, суд звертає увагу на необхідність забезпечення в публічних правовідносинах справедливого балансу між приватними інтересами окремих осіб та публічними інтересами суспільства, які репрезентує держава. Сплив строку сам по собі не повинен спричиняти неможливість захисту інтересів держави, особливо коли йдеться про діяння, які містять ознаки корупційних порушень, вчинених за участю посадових осіб органів державної влади. З іншого боку, визнання за прокурором права звертатися до суду за захистом інтересів держави у шестимісячний строк, відлік якого розпочинається з дня відмови відповідного державного органу звернутися до суду, може створити можливість для практично необмеженого строку втручання прокурора у приватні відносини і поставити під сумнів стабільність правовідносин. Зазначене, на думку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, свідчить про те, що обчислення строку для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень пов`язане з виключною правовою проблемою, розв`язання якої є необхідним для формування єдиної правозастосовчої практики.

З огляду на вищенаведене, з урахуванням ролі прокуратури в демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та відмінно від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до суду з позовною заявою є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Це дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо належного виконання своїх функцій. Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Так, судом встановлено, що Ріпкинською селищною радою Чернігівського району Чернігівської області листом від 22.08.2022 вих. № 1054/03-11 на запит заступника Чернігівської окружної прокуратури від 19.08.2022 вих. № 4128ВИХ-22 надано інформацію щодо до споруди цивільного захисту (ПРУ) за адресою: вул. Красна площа, 31, смт Радуль, правовстановлюючі документи на земельну ділянку відсутні.

З урахуванням зазначеного, заступник Чернігівської окружної прокуратури про наявність підстав для звернення до суду з цим позовом був обізнаний з 22.08.2022, втім даний позов прокуратурою скеровано до суду лише 22.05.2023, тобто з пропуском визначеного частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України строку.

Вказане в сукупності, на переконання суду, дає підстави стверджувати про відсутність обставин, які б об`єктивно унеможливили звернення заступника Чернігівської окружної прокуратури до суду в інтересах держави протягом визначеного законом строку.

У відповідності до вимог частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, вказані недоліки позивач може усунути у 10-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду: 1) доказів, зокрема, копії рішення Ріпкинської селищної ради від 24.11.2020, копії положення відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради; 2) оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 2684,00 грн.; 3) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказанням підстав для його поновлення та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву заступника Чернігівської окружної прокуратури в інтересах держави до Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області, відділу культури, молоді і спорту Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків у встановлений судом строк позовна заява буде йому повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Непочатих