Справа № 420/5702/23
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2023-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5702/23
У Х В А Л А

26 травня 2023 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощено позовного провадження (у письмовому провадженні) клопотання позивача про витребування доказів,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Херсонській області в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ № 401 від 31.05.2022 "Про застосування дисциплінарного стягнення" в частині, що стосується застосування до мене дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Херсонській області «Про особовий склад» від 22.06.2022 № 485 о/с.

- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектора кримінальної поліції Відділу поліції № 1 Херсонського районного управління поліції ГУНП в Херсонській області.

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Херсонській області на мою користь грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

Ухвалою суду від 07.04.2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст. 262 КАС України).

16.05.2023 року до суду за вхід. №15775/23 від позивача надійшло клопотання про витребування електронних доказів, в якому зазначено, що відповідачем у відзиві на позовну заяву зазначено, що у групу «Інформування керівників ГУНП» у месенджері «Telegram», яка використовувалася для здійснення інформування керівників органів та підрозділів ГУНП в Херсонській області (на той час у вказаній групі перебувало 192 керівника різних рівнів) з питань службової діяльності, надіслано інформацію щодо отримання від начальника ГУНП полковника поліції ОСОБА_2 та подальше дублювання наказу про евакуацію особового складу в бік м. Миколаєва, а саме: «Все 100% эвакуация л/с!! В сторону Николаева» та надані до суду скріншоти цієї переписки.

Крім того, відповідачем наданий скріншот переписки в групі УОАЗОР, де, зі слів відповідача, об 14-10 начальником УОАЗОР ОСОБА_3 команда про евакуацію продубльована в групі «УОАЗОР».

Відповідач надав до суду переписку керівництва ГУНП, групи УОАЗОР, завдяки чому стверджує, що позивач ознайомлений з наказом про евакуацію, а скріншоти переписки в групі підрозділу, де проходив службу позивач, і де справді міг би безпосередній керівник довести до працівників підрозділу наказ начальника ГУНП про евакуацію, відповідачем чомусь не надані до суду.

Разом з тим, позивач ставить за необхідність з`ясувати за допомоги витребуваних доказів наступні питання:

1. Наявність електронних доказів, повноту і послідовність оригінальність переписки з метою дослідження викривлення, спотворення інформації.

2. Який додаток для відправки текстових повідомлень застосовувався?

3. Які особи отримували такі повідомлення?

4. Чи був учасником відповідної групи обміну текстовими повідомленнями позивач?

5. Чи був учасником відповідної групи обміну текстовими повідомленнями керівник позивача?

6. Чому на жодному текстовому повідомленні немає дати створення і відправлення?

7. Зі смартфонів яких осіб отримані вказані скріншоти та дата їх отримання?

8. З`ясувати, чому відповідачем не надано будь-яких доказів (скриншотів, записів розмов та інше) керівника з підлеглими, які перебували на окупованій території, а також скриншотів з групи підрозділу, де проходив службу позивач, на підтвердження віддання наказу про евакуацію.

Вирішуючи питання про витребування документів, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь - які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статей 73-76 КАС України докази мають бути належними (містити інформацію щодо предмета доказування), допустимими (одержаними з дотриманням порядку, встановленого законом). достовірними (на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи), достатніми (які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування).

Порядок витребування доказів передбачено, зокрема, ст. 80 КАСУ.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

який доказ витребовується;

обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Вказана стаття містить умову (зазначити обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати), яку необхідно встановити та підтвердити.

Разом з цим, позивачем вказана умова не дотримана з огляду на наступне.

За змістом статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет) (частина перша статті 99 КАС України).

Приписами частини другої статті 99 КАС України унормовано, що електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії, засвідченій електронним підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". Законом може бути визначено інший порядок засвідчення електронної копії електронного доказу.

Разом з тим, відповідно до сталої позиції Верховного Суду поняття електронного документа та електронного доказу не є тотожними, оскільки поняття електронного доказу є значно ширшим, та, окрім власне електронних документів, оформлених відповідно до статей 5, 6 Закону "Про електронні документи та електронний документообіг", включає в себе будь-яку інформацію в цифровій формі, що має значення для розгляду справи, в тому числі повідомлення, відправлені електронною поштою або іншими засобами електронного зв`язку.

Приписами частини третьої статті 99 КАС України зазначено, що учасники справи мають право подавати електронні докази в паперових копіях, посвідчених в порядку, визначеному законом. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом.

Якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

В даному випадку позивач стверджує, що подані копії електронних доказів (скріншоти з переписки у месенджері «Telegram») подані відповідачем на підтвердження ознайомлення позивача з наказом про евакуацію.

Разом з тим, судом встановлено, що вказані докази надані на підтвердження інших обставин, ніж ті, на які посилається позивач у своєму клопотанні, а саме, вони подані на підтвердження доведеності наказу про евакуацію до керівників підрозділів (служб) та територіальних (відокремлених) підрозділів поліції ГУНП в Херсонській області, підлеглі яких відсутні на службі без поважних причин.

Відповідно до матеріалів службового розслідування, були опитані вищезазначені керівники, зокрема начальник ВП №1 Херсонського РУП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_4 , та деякі з них на розгляд дисциплінарної комісії надали підтверджуючі матеріали (скриншоти з мобільних телефонів) щодо повідомлення підлеглих працівників про евакуацію.

Таким чином, суд дійшов висновку, що оригінали електронних доказів, які позивач просить витребувати, не можуть надати відповіді на ті питання, які сам позивач просить з`ясувати.

Згідно ст. 44 КАСУ, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання.

Керуючись ст. 2, 9, 79-80, 166-167, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивача про витребування доказів за вхід. №15775/23 від 16.05.2023 р. - відмовити повністю.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 КАС України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.