Справа № 932/5462/22
Суддя: Кравченко О. Ю.
Дата ухвалення: 2023-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 932/5462/22
провадження № 2-а/179/10/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 травня 2023 року смт. Магдалинівка

Суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Кравченко О.Ю., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора СРПП відділу поліції №11 ДРУП Літвішкова Дениса Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В:

21 вересня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Бабушківського районного суду м.Дніпропетровська з адміністративним позовом до інспектора СРПП відділу поліції №11 ДРУП Літвішкова Дениса Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.09.2022 року, адміністративну справу передано на розгляд Магдалинівському районному суду Дніпропетровської області.

Матеріали адміністративної справи надійшли до Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області 24.05.2023 року. Протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями від 24.05.2023 року вказану справу передано на розгляд головуючому судді Кравченко О.Ю.

Відповідно пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, суд дійшов висновку, що позовну заяву було подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.160-161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), а тому її належить залишити без руху, з огляду на таке.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить скасувати постанову інспектора СРПП відділу поліції №1 ДРУП Літвішкова Д.Ю. серії БАВ №057783 від 09.09.2022 року про притягнення до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 20400 грн. за ч.4 ст.126 КУпАП.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як зазначено в постанові Великої Палати Верховного суду від 18.03.2020 року, ухваленої у справі №543/775/17, Велика Палата Верховного Суду відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Також у постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 Великої Палати Верховного Суду зазначено, що разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2023 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в Україні складає 2684 грн. 00 коп. Тобто, судовий збір, що підлягає сплаті за звернення до суду з даною позовною вимогою складає 536 грн. 80 коп, за реквізитами: ГУК у Дн-кій обл./смт.Магдалин/22030101, , банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.) МФО 899998, рахунок отримувача UA0004607, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, відповідно ч.7 ст.161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду оригінал (або якісну копію) оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення серії БАВ №057783 від 09.09.2022 року.

Крім того, відповідно до п.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Строк оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення встановлений ст.289 КУпАП і становить 10 днів.

Отже, у випадку пропущення строків звернення до суду, до позовної заяви необхідно додати докази на підтвердження поважності причин його пропуску.

Оскаржувана постанова винесена 09.09.2022 року, до суду адміністративна справа надійшла 21.09.2022 року, тобто з пропуском встановленого строку звернення до суду, однак до позовної заяви позивачем не додано доказів поважності причин його пропуску.

Таким чином, позивачу необхідно подати суду докази поважності причин його пропуску.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Положеннями ч. 1 ст. 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно зі ст. 213 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 2 ст. 222 КУпАП).

Приписами ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ст. 126 КУпАП інспектори відповідного орану поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, а саме - від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України і її територіальних органів.

Отже, відповідний інспектор не може виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями ст. 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у ст. 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019р. у справі за №724/716/16-а.

Так, Верховний Суд у вказаній справі виклав правовий висновок, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення належним відповідачем у таких справах є саме орган, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме інспектор СРПП відділу поліції №11 ДРУП Літвішков Денис Юрійович.

Суд зазначає, що в даному випадку інспектор відділення поліції або структурний підрозділ Національної поліції, в якому проходить службу такий інспектор поліції, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

У зв`язку з чим, суд пропонує позивачеві визначитися з належним відповідачем по справі до прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження по справі.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви, зокрема протягом десяти днів з дня вручення ухвали позивачу необхідно надати суду оригінал (або якісну копію) оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення серії БАВ №057783 від 09.09.2022 року, квитанцію про сплату судового збору у розмірі 536,80 грн., а також подати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин такого пропуску.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 248 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП відділу поліції №11 ДРУП Літвішкова Дениса Юрійовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Надати позивачеві строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі не виконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю. Кравченко