Справа № 340/5951/22
Суддя: О.А. ЧЕРНИШ
Дата ухвалення: 2023-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/5951/22

Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі судді Черниш О.А.,

за участю секретаря судового засідання Бодюл М.В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

позивач: приватне акціонерне товариство "Гідросила АПМ" (25006, м. Кропивницький, вул. Братиславська, 5-б, )

представники: Гуревич Д.Ю., Дементьєва В.П., адвокат Турчанов О.В.

відповідач: Головне управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, код ЄДРПОУ ВП 43995486)

представник: Цоток І.Б.

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Гідросила АПМ" (надалі - ПрАТ ''Гідросила АПМ") звернулося до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми "В3" №02 від 16.12.2022 року.

Позов мотивовано тим, що оскаржуване рішення прийняте за наслідками документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Гідросила АПМ" з питань законності декларування бюджетного відшкодування за лютий - травень 2022 року, за наслідками якої відповідач відмовив у наданні бюджетного відшкодування у розмірі 8 210 233 грн. за ці періоди. Позивач не погоджується з висновками акту перевірки про виявлені порушення та стверджує, що він правомірно заявив у податковій декларації за березень 2022 року до бюджетного відшкодування суми ПДВ по взаємовідносинах з ТОВ "Торговий дім "Александр", ТОВ "Екостайл" відповідно до податкових накладних, які були прийняті та зареєстровані в ЄРПН. При заявленні бюджетного відшкодування за квітень 2022 року в сумі 29691 грн. у додатку 3 по контрагенту АТ "Гідросила" позивачем допущена помилка щодо зазначення періоду виникнення від`ємного значення, але ця помилка не вплинула на достовірність показників та не призвела до завищення розміру бюджетного відшкодування. Також позивач стверджує, що він має право спрямувати бюджетне відшкодування в рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, зокрема в рахунок сплати грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств, а тому шляхом подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації за травень 2022 року змінив напрям бюджетного відшкодування у сумі 4 287 421 грн. Щодо кримінального провадження №0000220 від 23.05.2022 року, у якому ПрАТ "Гідросила АПМ" не фігурує, то його наявність не може бути підставою для відмови у бюджетному відшкодуванні за лютий - травень 2022 року, оскільки це суперечить нормам податкового законодавства. З цих підстав позивач просить суд визнати спірне податкове повідомлення-рішення протиправним та скасувати його.

Ухвалою судді від 06.01.2023 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі за цим позовом та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що у ході документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ "Гідросила АПМ" встановлено, що позивач передчасно заявив до бюджетного відшкодування за березень 2022 року ПДВ в сумі 14 837 грн. за податковими накладними ТОВ "Торговий дім "Александр", ТОВ "Екостайл", які зареєстровані в ЄРПН лише у червні 2022 року. Крім того не підтверджено суму від`ємного значення, що заявлена до бюджетного відшкодування у квітні 2022 року по постачальнику АТ "Гідросила" у розмірі 29691 грн., у зв`язку з відсутністю від`ємного значення за лютий 2022 року. Також позивач не має права на отримання бюджетного відшкодування за травень 2022 року в розмірі 4287421 грн. у рахунок сплати податку на прибуток підприємств, оскільки зарахування сум бюджетного відшкодування ПДВ у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з платежів, надходження яких розподіляються у пропорціях як до державного так і до місцевих бюджетів Податковим кодексом України не передбачено. Крім того, контролюючий орган з`ясував, що Головним слідчим управлінням СБУ розслідується кримінальне провадження №0000220 від 23.05.2022 року за ознаками злочинів, передбачених ч.1 ст.111, ч.4 ст.111-1 КК України, і під час документальної перевірки використав інформацію з матеріалів цього кримінального провадження. Оскільки від`ємне значення з ПДВ, задеклароване позивачем до відшкодування з бюджету за лютий - травень 2022 року у загальній сумі 8210233 грн., виникло за рахунок експортних операцій з постачання насосів та запасних частин до них, які є об`єктом розслідування у цьому кримінальному провадженні, тому позивач не має права на отримання бюджетного відшкодування. Доводячи правомірність спірного податкового повідомлення-рішення форми "В3" про відмову у наданні бюджетного відшкодування, представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою суду від 07.02.2023 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні.

Розглянувши справу за правилами загального позовного провадження, суд установив такі обставини.

Приватне акціонерне товариство "Гідросила АПМ" зареєстроване як юридична особа, є платником податку на додану вартість, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області. Основним видом його діяльності є виробництво гідравлічного та пневматичного устатковання.

Посадовими особами ГУ ДПС у Кіровоградській області у період з 20.10.2022 року по 09.11.2022 року проведено документальну позапланову виїзну перевірку ПрАТ "Гідросила АПМ" щодо дотримання законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. грн., по деклараціях з податку на додану вартість за лютий 2022 року, березень 2022 року, квітень 2022 року, травень 2022 року, з урахуванням періодів декларування від`ємного значення та поданих уточнюючих розрахунків, про що складено акт №3513/11-28-07-02/36119987 від 16.11.2022 року. (а.с. 9 - 71, т.1)

Висновками акту встановлено порушення п.87.1 ст.87, п.200.1, п.200.4 ст.200, п.200-1.1, п.200-1.3, п.200-1.5, п.200-1.6 ст.200-1, п.69.1, п.69-1 ст.69 підрозділу 10 розділу Х "Перехідні положення" Податкового кодексу України, внаслідок чого на підставі п.200.14 ст.200 Податкового кодексу України відмовлено в бюджетному відшкодуванні по податкових деклараціях з податку на додану вартість за лютий 2022 року - 3 427 299 грн., за березень 2022 року - 100 799 грн., за квітень 2022 року - 394 714 грн., за травень 2022 року - 4 287 421 грн.

ПрАТ ''Гідросила АПМ'' подало до ГУ ДПС у Кіровоградській області заперечення від 30.11.2022 року до вказаного акта перевірки, у якому виклало свої доводи щодо незгоди з висновками перевірки, а також фактами і даними, викладеними в акті перевірки. (а.с. 72 - 73, т.1)

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з питань розгляду заперечень і пояснень ГУ ДПС у Кіровоградській області склала висновок №83/11-28-07-02/36119987 від 13.12.2022 року. (а.с. 56 - 59, т.2)

На підставі акту перевірки та з урахування висновку щодо розгляду заперечень ГУ ДПС у Кіровоградській області прийняло щодо позивача податкове повідомлення-рішення форми "В3" №02 від 16.12.2022 року, яким за порушення п.87.1 ст.87, п.200.1, п.200.4 ст.200, п.200-1.1, п.200-1.3, п.200-1.5, п.200-1.6 ст.200-1, п.69.1, п.69-1 ст.69 підрозділу 10 розділу Х "Перехідні положення" ПК України на підставі п.200.14 ст.200 ПК України відмовлено у наданні бюджетного відшкодування за період лютий 2022 року - квітень 2022 року на рахунок платника у банку та за травень 2022 року у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, усього на суму 8 210 233 грн. (а.с. 7 - 8, т.1)

Не погодившись з цим рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір, суд виходить з того, що він виник у зв`язку з висновками контролюючого органу про відмову у наданні бюджетного відшкодування, заявленого позивачем у податкових деклараціях з ПДВ за лютий - травень 2022 року.

У пункті 14.1 статті 14 ПК України визначено, що:

14.1.18. бюджетне відшкодування - це відшкодування від`ємного значення податку на додану вартість на підставі підтвердження правомірності сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість за результатами перевірки платника;

14.1.179. податкове зобов`язання для цілей розділу V цього Кодексу - загальна сума податку на додану вартість, одержана (нарахована) платником податку в звітному (податковому) періоді;

14.1.181. податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків визначені статтею 200 ПК України, яка містить такі норми:

200.1. Сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

200.2. При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

200.4. При від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума:

а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу -

б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на відповідний рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету;

в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

200.7. Платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

200.8. До податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання) платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації кваліфікованого електронного підпису відповідно до закону.

200.9. Форма заяви про відшкодування та форма розрахунку суми бюджетного відшкодування визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики.

200.10. У строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).

Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу.

200.11. Контролюючий орган має право протягом 60 календарних днів, що настають за граничним строком подання податкової декларації, а в разі якщо така податкова декларація надана після закінчення граничного строку - за днем її фактичного подання, провести документальну перевірку платника податку у порядку, передбаченому підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.

Рішення про проведення документальної перевірки має бути прийнято не пізніше закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки.

200.12. Зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки;

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами "б" і "в" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на рахунок платника податку в обслуговуючому банку/небанківському надавачу платіжних послуг та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

У разі наявності у платника податку податкового боргу бюджетному відшкодуванню підлягає заявлена сума податку, зменшена на суму такого податкового боргу.

У разі виникнення у платника податку необхідності зміни напряму узгодженого бюджетного відшкодування, такий платник податку має право подати відповідну заяву до контролюючого органу, який не пізніше наступного робочого дня з дня отримання такої заяви зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

200.14. Якщо за результатами камеральної або документальної перевірки, контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

200.17. Джерелом сплати бюджетного відшкодування (у тому числі заборгованості бюджету) є доходи бюджету, до якого сплачується податок.

Статтею 200-1 ПК України врегульоване електронне адміністрування податку на додану вартість:

200-1.1. Система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:

- суми податку, що містяться у складених та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України;

- суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

- суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

200-1.2. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.

200-1.3. Платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за відповідною формулою.

200-1.5. З рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

Кошти, що надійшли на рахунки, визначені у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті, автоматично перераховуються органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, на рахунок такого платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та на спеціальний рахунок такого платника протягом наступного операційного дня. Реквізити такого спеціального рахунка платник - сільськогосподарське підприємство, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зобов`язаний зазначати у податковій звітності з податку на додану вартість.

На запит платника податку йому шляхом надсилання електронного повідомлення надається інформація про рух коштів на його рахунках у системі електронного адміністрування податку.

200-1.6. За підсумками звітного податкового періоду, відповідно до задекларованих в податковій декларації результатів, а також у разі подання уточнюючих розрахунків до податкової декларації, платником проводиться розрахунок з бюджетом у порядку, визначеному статтями 200 та 209 цього Кодексу.

Якщо на дату подання податкової звітності з податку сума коштів на рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника податку перевищує суму, що підлягає перерахуванню до бюджету відповідно до поданої звітності, платник податку має право подати до контролюючого органу у складі такої податкової звітності заяву, відповідно до якої такі кошти підлягають перерахуванню на рахунок у банку/небанківському надавачу платіжних послуг такого платника податку, реквізити якого платник зазначає в заяві, у сумі залишку коштів, що перевищує суму податкового боргу з податку та суму узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Відповідно до підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності такої підстави: платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень.

З 02.06.2022 року набрали чинності абзаци 5 та 6 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, якими передбачено, що камеральні податкові перевірки податкових декларацій з податку на додану вартість та уточнюючих розрахунків до них за звітні податкові періоди лютий, березень, квітень, травень 2022 року - розпочинаються на наступний день після 20 липня 2022 року та завершуються не пізніше 20 вересня 2022 року (в частині камеральних перевірок декларацій та уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування).

Відповідно до абзацу 15 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України (в редакції Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" №2260-IX від 12.05.2022 року, який набрав чинності 27.05.2022 року) документальні позапланові перевірки, що будуть розпочаті після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану", з підстав, визначених підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу, декларацій або уточнюючих розрахунків (у разі їх подання), до яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, проводяться протягом 60 календарних днів, що настають після закінчення граничного терміну проведення камеральної перевірки відповідної декларації або уточнюючого розрахунку.

Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 року №1204, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22.01.2016 року за №124/28254, затверджено Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків (надалі Порядок №1204).

Згідно з пунктом 1 розділу ІІ Порядку №1204 контролюючий орган визначає суму нарахування (зменшення) грошових, податкових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, що передбачені Кодексом або іншим законодавством або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, і складає податкове повідомлення-рішення у випадках, якщо:

2) дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, податкового кредиту, суми бюджетного відшкодування та/або завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, що заявлені у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках;

7) в інших випадках, коли надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення передбачено законом.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Порядку №1204 у випадках, зазначених у пункті 1 цього розділу, відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за такими формами:

- "В3" - у разі відмови у наданні бюджетного відшкодування (додатки 12, 13).

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку №1204 при складанні податкових повідомлень-рішень до них заноситься інформація, передбачена відповідними формами, встановленими цим Порядком.

У разі якщо податкове повідомлення-рішення приймається за результатами документальної перевірки, розпочатої після 01 січня 2021 року, та є процесуальною підставою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, воно додатково до інформації, наведеної у підпунктах 1-5 пункту 3 цього розділу, повинно містити:

1) обґрунтовану підставу для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або зменшення суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість у вигляді фактичної підстави, а саме викладення стислого змісту щодо виявлених перевіркою порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства з наведенням інформації щодо:

- обставин вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до підпункту 16.1.5 пункту 16.1 статті 16 та пункту 86.7 статті 86 розділу I Кодексу або статті 353 та частини восьмої статті 354 Митного кодексу України письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують вказані обставини);

- періоду (календарний день або місяць, квартал, півріччя, три квартали, рік) фінансово-господарської діяльності платника податків, при здійсненні якої вчинено ці порушення;

- розрахунку суми податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларованої до повернення з бюджету при використанні права на податкову знижку, та/або заниження чи завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість (у разі необхідності такий розрахунок може бути винесений у додаток до податкового повідомлення-рішення, що є його невід`ємною частиною);

- у разі якщо перевіркою виявлено факти заниження (ненарахування та/або неутримання) платником податків, у тому числі податковим агентом, податкових зобов`язань - додатково зазначається граничний строк сплати таких податкових зобов`язань, у тому числі за відповідні податкові (звітні) періоди, по яких виявлено таке заниження (ненарахування та/або неутримання);

- інформацію щодо надання або ненадання платником податків заперечень, письмових пояснень та додаткових документів, зокрема щодо обставин виявлених порушень, наданої платником податків інформації, яка спростовує наявність його вини, наявності пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до Кодексу;

- нормативної підстави - посилання на норму Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до якої було зроблено розрахунок або перерахунок грошових зобов`язань платника податків;

2) посилання на акт документальної перевірки;

4) інформацію щодо наявності обставин, які відповідно до Кодексу пом`якшують, обтяжують або звільняють від фінансової відповідальності.

Форма податкового повідомлення-рішення "В3" про відмову у наданні бюджетного відшкодування, установлена додатком 13 до Порядку №1204, передбачає, що у разі встановлення порушення за результатами проведення документальної перевірки заповнюється графа про обґрунтовані підстави для визначення суми, на яку відмовлено у наданні бюджетного відшкодування (стислий зміст щодо виявлених перевіркою порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства), та обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків письмових пояснень та їх документального підтвердження.

Протягом десяти робочих днів, що настають за днем отримання цього податкового повідомлення-рішення (при проведенні процедури адміністративного або судового оскарження - протягом десяти робочих днів, наступних за днем її закінчення), завищена сума, на яку складено повідомлення-рішення, зменшується в інтегрованій картці платника податків, що ведеться у контролюючому органі. За умови відсутності порушень норм статей 197 199 Податкового кодексу України сума, у якій відмовлено при наданні бюджетного відшкодування податку на додану вартість, може бути врахована у збільшення значення рядків "збільшено/зменшено залишок від`ємного значення (від`ємного значення попередніх звітних податкових періодів) за результатами перевірки контролюючого органу" податкової декларації з податку на додану вартість за звітний (податковий) період, на який припадає день узгодження цього податкового повідомлення-рішення. У разі незгоди із сумою від`ємного значення, право на врахування якої у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість / бюджетного відшкодування відсутнє, зазначене податкове повідомлення-рішення може бути оскаржено в адміністративному порядку з дотриманням вимог статті 56 Податкового кодексу України протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення, або у судовому порядку.

Суд установив, що документальна позапланова виїзна перевірка позивача, висновки якої є предметом цього спору, призначена наказами ГУ ДПС у Кіровоградській області №940-п від 16.09.2022 року, №1202-п від 01.11.2022 року на підставі пп.78.1.8 п.78.1 ст.78 ПК України у зв`язку з поданням позивачем податкових декларацій з ПДВ за лютий, березень, квітень, травень 2022 року, в яких заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, з урахуванням підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України. (а.с. 168, 172, т.1)

Так, позивач 18.03.2022 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію з податку на додану вартість за лютий 2022 року, у якій задекларував такі суми ПДВ: податкові зобов`язання - 327 623 грн. (рядок 9), податковий кредит 4 776 207 грн. (рядок 17); від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту - 4 448 584 грн. (рядок 19). Із суми від`ємного значення до розрахунку бюджетного відшкодування включено 3 427 299 грн. (рядок 20), яку заявлено до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1). Залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, склав 1 021 285 грн. (рядок 21). (а.с. 84 - 89, т.1)

Позивач 19.04.2022 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію з податку на додану вартість за березень 2022 року, у якій задекларував такі суми ПДВ: податкові зобов`язання - 23 208 грн. (рядок 9), податковий кредит 1 122 085 грн. (рядок 17); від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту - 1 098 877 грн. (рядок 19). Із суми від`ємного значення до розрахунку бюджетного відшкодування включено 100 799 грн. (рядок 20), яку заявлено до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1). Залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, склав 998 078 грн. (рядок 21). (а.с. 90 - 94 , т.1)

Позивач 19.05.2022 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію з податку на додану вартість за квітень 2022 року, у якій задекларував такі суми ПДВ: податкові зобов`язання - 198 437 грн. (рядок 9), податковий кредит 1 205 538 грн. (рядок 17); від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту - 1 007 101 грн. (рядок 19). Із суми від`ємного значення до розрахунку бюджетного відшкодування включено 394 714 грн. (рядок 20), яку заявлено до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1). Залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, склав 612 387 грн. (рядок 21). (а.с. 95 - 100, т.1)

Позивач 17.06.2022 року подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2022 року, у якій задекларував такі суми ПДВ: податкові зобов`язання - 343 551 грн. (рядок 9), податковий кредит 5 615 719 грн. (рядок 17); від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту - 5 272 168 грн. (рядок 19). Із суми від`ємного значення до розрахунку бюджетного відшкодування включено 4 287 421 грн. (рядок 20), яку заявлено до бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1). Залишок від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, склав 984 747 грн. (рядок 21). (а.с. 101 - 106, т.1)

Проте 06.10.2022 року позивач подав до ГУ ДПС у Кіровоградській області уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за травень 2022 року, у якому скоригував показники розділу ІІІ "Розрахунки за звітний період" (рядки 20.2.1, 20.2.2), та в складі уточнюючого розрахунку подав заяву Д4 про повернення суми бюджетного відшкодування, змінивши напрям бюджетного відшкодування суми 4 287 421 грн. - у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету (рядок 20.2.2). (а.с. 107 - 109, т.1)

Виходячи зі змісту оскаржуваного податкового повідомлення-рішення форми "В3" №02 від 16.12.2022 року, контролюючий орган за наслідками документальної перевірки на підставі п.200.14 ст.200 ПК України повністю відмовив позивачу у наданні бюджетного відшкодування через такі порушення:

1) за березень 2022 року в сумі 14 837 грн. - у зв`язку з заявленням бюджетного відшкодування на підставі податкових накладних, які не зареєстровані в ЄРПН;

2) за квітень 2022 року в сумі 29 691 грн. - у зв`язку з відсутністю від`ємного значення за лютий 2022 року по АТ "Гідросила";

3) за травень 2022 року в сумі 4 287 421 грн. - у зв`язку з заявою платника про зарахування належної суми бюджетного відшкодування з ПДВ в рахунок сплати грошових зобов`язань по податку на прибуток підприємств;

4) за лютий 2022 року в сумі 3 427 299 грн., за березень 2022 року в сумі 100 799 грн., за квітень 2022 року в сумі 394 714 грн., за травень 2022 року в сумі 4 287 421 грн. - у зв`язку з фактами, які є об`єктом розслідування у кримінальному провадженні №0000220 від 23.05.2022 року.

(1) У ході документальної перевірки контролюючий орган перевірив правомірність декларування позивачем від`ємного значення, заявленого до бюджетного відшкодування, та встановив, що ПрАТ "Гідросила АПМ" відобразило у додатку Д3 "Розрахунок суми бюджетного відшкодування" податкової декларації з ПДВ за березень 2022 року суми податку, що підлягають бюджетному відшкодуванню, по ТОВ "Торговий дім "Александр" у розмірі 14172 грн., ТОВ "Екостайл" у розмірі 701 грн. Податкові накладні ТОВ "Торговий дім "Александр" №871 від 10.02.2022 року на суму ПДВ 13714, 27 грн., №872 від 10.02.2022 року на суму ПДВ 458, 04 грн. зареєстровані в ЄРПН 15.06.2022 року, податкова накладна ТОВ "Екостайл" на суму ПДВ 701,45 грн. зареєстрована в ЄРПН 13.06.2022 року. Контролюючий орган констатував порушення п.200-1.1, п.200-1.3, п.200-1.5, п.200-1.6 ст.200-1, п.69.1, п.69-1 ст.69 підрозділу 10 розділу Х "Перехідні положення" ПК України та прийняв рішення про відмову в наданні бюджетного відшкодування за березень 2022 року на суму 14 873 грн. (сторінки 17 - 19 акту).

Позивач заперечує ці порушення та стверджує, що податкові накладні ТОВ "Торговий дім "Александр", ТОВ "Екостайл", які виписані цими постачальниками за господарськими операціями з постачання товарів та послуг, були зареєстровані в ЄРПН та доступні для перегляду в його електронному кабінеті на момент подання ним податкової декларації з ПДВ за березень 2022 року, а він не може нести відповідальність за некоректну роботу Єдиного реєстру податкових накладних, яка мала місце у лютому - травні 2022 року під час введення в Україні воєнного стану.

Пунктами 201.1, 201.7 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Воднораз, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану" №2118-IX від 03.03.2022 року, який набрав чинності 07.03.2022 року, підрозділ 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті:

69.1. У випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" №2260-IX від 12.05.2022 року, який набрав чинності 27.05.2022 року, підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України викладено в такій редакції:

"69.1. У разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.

У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.

Платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати податкові обов`язки щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових накладних, розрахунків коригування, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 липня 2022 року, подання податкової звітності до 20 липня 2022 року та сплати податків та зборів у строк не пізніше 31 липня 2022 року.

Платники податків, у тому числі щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу, у яких відновилася можливість виконувати свої податкові обов`язки, граничний термін виконання яких припадає на період починаючи з 24 лютого 2022 року до дня відновлення можливості платника податків, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків, передбачених цим Кодексом, за умови виконання ними таких податкових обов`язків, щодо реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, подання звітності, сплати податків і зборів, протягом 60 календарних днів з першого дня місяця, наступного за місяцем відновлення таких можливостей платників податків.

Платники податку на додану вартість, тимчасово, до припинення або скасування воєнного стану, не мають права на подання уточнюючих розрахунків до податкових декларацій, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 цього Кодексу, за звітні (податкові) періоди до лютого 2022 року із показниками на зменшення податкових зобов`язань та/або декларування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Порядок підтвердження можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язків, визначених у цьому підпункті, та перелік документів на підтвердження затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" №2260-IX від 12.05.2022 року, який набрав чинності 27.05.2022 року, підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України доповнено підпунктом 69.1-1 такого змісту:

"69.1-1. Платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Згідно з пунктом 32-2 підрозділу 2 розділу XX ПК України (в редакції Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" №2260-IX від 12.05.2022 року) тимчасово, за податкові періоди лютий, березень, квітень, травень 2022 року за операціями з придбання товарів/послуг, за якими в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальниками не зареєстровано податкові накладні та/або розрахунки коригування до них, платники податку:

- включають до складу податкового кредиту звітного (податкового) періоду суми податку на додану вартість, сплачені (нараховані) у складі вартості придбаних товарів/послуг, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання товарів/послуг відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні";

- отримувачі послуг, що постачаються нерезидентами, місце постачання яких розташоване на митній території України, у разі нарахування таким отримувачем послуг податку на додану вартість у складі податкових зобов`язань, визначених у податковій декларації за відповідний звітний (податковий) період, такі платники податку мають право на віднесення таких сум податку до податкового кредиту відповідного звітного (податкового) періоду, на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, складених (отриманих) платником податку за операціями з придбання послуг, відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".

Суд установив, що суми податку на додану вартість, що віднесені позивачем до складу податкового кредиту у податковій декларації з ПДВ за березень 2022 року за господарськими операціями з придбання товарів/послуг у ТОВ "Торговий дім "Александр" та ТОВ "Екостайл", підтверджені податковими накладними, які у березні 2022 року були подані цими платниками на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних. (а.с. 110 - 115, т.1) Контролюючий орган у ході документальної перевірки не встановив порушень позивачем норм податкового законодавства при визначенні сум податкового кредиту у податковій декларації з ПДВ за березень 2022 року. Фактична сплата позивачем сум ПДВ постачальникам ТОВ "Торговий дім "Александр" та ТОВ "Екостайл" у задекларованих розмірах підтверджується розрахунковими документами та відповідачем не оспорюється. Тож позивач відповідно до п.200.4 ст.200 ПК України мав право врахувати ці суми при розрахунку податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню. Сума заявленого бюджетного відшкодування у податковій декларації з ПДВ за березень 2022 року не перевищувала реєстраційну суму, обчислену відповідно до п.200-1.3 ст.200-1 ПК України.

Відповідач не довів суду наявність у діях ПрАТ "Гідросила АПМ" порушень норм податкового законодавства, на які він посилався, а саме п.200-1.1, п.200-1.3, п.200-1.5, п.200-1.6 ст.200-1, пп.69.1, пп.69-1 п.69 підрозділу 10 розділу ХХ "Перехідні положення" ПК України. Суд вважає, що при декларуванні показників у податковій декларації з ПДВ за березень 2022 року за господарськими операціями з придбання товарів/послуг у ТОВ "Торговий дім "Александр" та ТОВ "Екостайл" позивач не допустив порушень, які б призвели до завищення податкового кредиту з ПДВ та як наслідок, до перевищення від`ємного значення та заявленої суми бюджетного відшкодування, та дотримався умов, передбачених статтею 200 ПК України. Тому відмова у наданні бюджетного відшкодування за березень 2022 року на суму 14 873 грн. є неправомірною.

(2) У ході документальної перевірки контролюючий орган також встановив, що ПрАТ "Гідросила АПМ" відобразило у додатку Д3 "Розрахунок суми бюджетного відшкодування" податкової декларації з ПДВ за квітень 2022 року суму податку, яка підлягає бюджетному відшкодуванню, по АТ "Гідросила" у розмірі 29 691 грн., вказавши звітний (податковий) період у якому виникло від`ємне значення - лютий 2022 року. Проте у податковій декларації з ПДВ за лютий 2022 року, поданій позивачем, відсутнє від`ємне значення по контрагенту постачальнику АТ "Гідросила", яке може бути віднесене до складу бюджетного відшкодування податкової декларації з ПДВ за квітень 2022 року. Контролюючий орган констатував порушення п.200.1, п.200.4 ст.200 ПК України та прийняв рішення про відмову в наданні бюджетного відшкодування за квітень 2022 року на суму 29 691 грн. (сторінка 19 акту).

Наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 року за №159/28289, затверджено Форму податкової декларації з податку на додану вартість та Порядок заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість (надалі - Порядок №21).

Відповідно до пунктів 10, 11 розділу ІІІ Порядку №21 додатками до декларації є:

1) відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних / розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1) (додаток 1);

2) довідка про суму від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (додаток 2);

3) розрахунок суми бюджетного відшкодування (Д3) (додаток 3);

4) заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) (додаток 4).

Додатки додаються до декларацій за наявності подій, які підлягають відображенню у таких додатках.

Згідно з підпунктом 4 пункту 5 розділу V Порядку №21 сума від`ємного значення (рядок 20 у декларації):

- зараховується у зменшення суми податкового боргу, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до Кодексу) (відображається у рядку 20.1);

- підлягає бюджетному відшкодуванню (відображається у рядку 20.2): на рахунок платника у банку (відображається у рядку 20.2.1) та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (відображається у рядку 20.2.2).

Платники податку, які відповідно до статті 200 розділу V Кодексу мають право на бюджетне відшкодування податку на додану вартість, здійснюють розрахунок бюджетного відшкодування та додають до декларації (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Розрахунок суми бюджетного відшкодування здійснюється в межах суми, обчисленої відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 розділу V Кодексу на момент подання податкової декларації, за вирахуванням від`ємного значення поточного звітного (податкового) періоду, зарахованого у зменшення суми податкового боргу з податку на додану вартість.

Значення рядка 3 таблиці 1 (Д3) (додаток 3) переноситься до рядка 20.2 декларації;

- зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

При заповненні рядка 20.2 обов`язковим є подання (Д3) (додаток 3) та (Д4) (додаток 4).

Залишок від`ємного значення після вирахування суми податкового боргу та суми бюджетного відшкодування (рядок 20 - рядок 20.1 - рядок 20.2) відображається у рядку 20.3.

Отже, платник ПДВ має право задекларувати у рядку 20.2.1 та/або 20.2.2 податкової декларації частину суми податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню, а іншу частину перенести у рядок 20.3 цієї декларації та задекларувати до бюджетного відшкодування у будь-якому наступному звітному податковому періоді, за умови дотримання відповідних норм Податкового кодексу України.

Податковим кодексом України та Порядком №21 не встановлено особливостей та хронології відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду в Додатку 2 (Д2) та Додатку 3 (Д3) до податкової декларації з податку на додану вартість. Деталізація від`ємного значення різниці між податковими зобов`язаннями і податковим кредитом, яка переноситься до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, здійснюється лише в частині періодів її виникнення. Такі дані відображаються в Додатку 2 (Д2) до декларації з податку на додану вартість.

Платник податку під час заповнення як Додатку 2 (Д2) так і таблиці 2 Додатку 3 (Д3) до податкової декларації має право самостійно визначати послідовність відображення від`ємного значення податку на додану вартість звітного (податкового) періоду та суми бюджетного відшкодування в розрізі періодів виникнення таких сум.

Тобто платник має право декларувати суми податку до відшкодування з бюджету із суми від`ємного значення податку на додану вартість того звітного (податкового) періоду, за який наявна сплата постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України за умови неперевищення реєстраційної суми на момент одержання контролюючим органом декларації.

Суд установив, що позивач у січні 2022 року відніс до податкового кредиту податкової декларації з ПДВ суму податку за податковими накладними АТ "Гідросила" у розмірі 648532, 60 грн., з якої тоді ж заявив до бюджетного відшкодування суму 460 228 грн., яка фактично була сплачена постачальнику АТ "Гідросила". У лютому 2022 року позивач з суми податкового кредиту (залишку від`ємного значення), сформованого у січні 2022 року по постачальнику АТ "Гідросила", заявив до бюджетного відшкодування ще 150 010 грн., а у квітні 2022 року - ще 29 691 грн., які були фактично сплачені постачальнику у цих звітних періодах. (а.с. 78 - 83, 84 - 89, 95 - 100, 116 - 130, т.1, а.с. 86, т.2) Проте у графі 3 таблиці 2 додатку Д3 до податкової декларації з ПДВ за квітень 2022 року (Розшифровка суми податку, фактично сплаченої у попередніх та звітному (податкових) періодах постачальникам товарів/послуг або до Державного бюджету України) позивач допустив помилку в зазначенні періоду виникнення від`ємного значення (помилково вказав лютий 2022 року замість січня 2022 року).

Суд вважає, що така помилка не позбавляє позивача права на бюджетне відшкодування від`ємного значення суми ПДВ у розмірі 29 691 грн., оскільки податок фактично сплачений позивачем постачальнику та не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації.

Суд погоджується з доводами позову, що помилка (описка) при заповненні графи 3 таблиці 2 додатку Д3 до податкової декларації з ПДВ за квітень 2022 року не вплинула на вартісні показники декларації та не призвела до завищення суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації), тому відмова у наданні бюджетного відшкодування за квітень 2022 року на суму 29 691 грн. є неправомірною.

(3) У ході документальної перевірки контролюючий орган установив, що ПрАТ "Гідросила АПМ" подало податкову декларацію з ПДВ за травень 2022 року з сумою, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації) у розмірі 4 287 421 грн. У подальшому, а саме 06.10.2022 року, ПрАТ "Гідросила АПМ" подало уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за травень 2022 року, в якому змінило напрямок бюджетного відшкодування на рядок 20.2.2 - у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до бюджету. У додатку Д4, поданому у складі уточнюючого розрахунку, просило врахувати суму 4 287 421 грн. в рахунок сплати грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств (код КДБ 11021000). Контролюючий орган під час документальної перевірки дійшов до висновку про неможливість зарахування сум бюджетного відшкодування ПДВ в рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з податку на прибуток підприємств, надходження якого відповідно до Бюджетного кодексу України розподіляються в різних пропорціях до державного та місцевого бюджетів. Тому констатував порушення п.87.1 ст.87, п.200.4 ст.200 ПК України та прийняв рішення про відмову в наданні бюджетного відшкодування за травень 2022 року на суму 4 287 421 грн. (сторінки 19 - 21 акту).

У судовому засіданні представники позивача пояснили, що через тривалі затримки у відшкодуванні ПДВ товариство у жовтні 2022 року шляхом подання цього уточнюючого розрахунку змінило напрям бюджетного відшкодування, маючи намір за рахунок задекларованого у травні 2022 року від`ємного значення погасити податкові зобов`язання з податку на прибуток підприємств, які у нього виникли б у листопаді 2022 року після подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за три квартали 2022 року. Проте, у листопаді 2022 року ПрАТ "Гідросила АПМ" знову подало уточнюючий розрахунок за травень 2022 року, змінивши напрям бюджетного відшкодування - на рахунок платника у банку (рядок 20.2.1 декларації). Але цей уточнюючий розрахунок не був прийнятий відповідачем з посиланням на те, що сума бюджетного відшкодування не є узгодженою. (а.с. 201 - 205, т.1)

Суд зазначає, що згідно з пунктом 200.4 статті 200 ПК України, підпунктом 4 пункту 5 розділу V Порядку №21 від`ємне значення податку на додану вартість, розраховане платником за результатами звітного (податкового) періоду, за заявою платника може бути задеклароване в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, до бюджетного відшкодування за такими напрямами:

- на поточний рахунок платника податку (відображається у рядку 20.2.1 декларації);

- у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету (відображається у рядку 20.2.2 декларації).

Згідно з пунктом 200.12 статті 200 ПК України платник податку може змінити напрям бюджетного відшкодування, узгодженого за установленою статтею 200 ПК України процедурою, подавши відповідну заяву до контролюючого органу.

Відповідно до пунктів 50.1, 50.2 статті 50 ПК України у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок (з урахуванням термінів продовження, зупинення або перенесення термінів її проведення) не має права подавати уточнюючі податкові декларації (розрахунки) до поданих ним раніше податкових декларацій з відповідного податку і збору за звітний (податковий) період, який перевіряється контролюючим органом.

Розділом ІV Порядку №21 унормований такий порядок внесення змін до податкової звітності:

1. У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.

2. Внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.

3. У разі виправлення помилок у рядках поданої раніше декларації, до яких повинні додаватися додатки, до уточнюючого розрахунку повинні бути додані відповідні додатки, що містять інформацію щодо уточнених показників.

4. Не може бути зменшена сума податкових зобов`язань, яка не була сплачена до бюджету в минулих звітних (податкових) періодах, у зв`язку з повним або частковим списанням податкового боргу.

5. Зміна напряму узгодженого бюджетного відшкодування за рішенням платника податку здійснюється шляхом подання до контролюючого органу уточнюючого розрахунку до декларації за звітний (податковий) період, в якому було задеклароване таке бюджетне відшкодування.

Відповідно до пункту 87.1 статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 1 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 1 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.

Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також:

а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника);

б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4-1 статті 43 цього Кодексу;

в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України".

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня. (підпункт 14.1.39 пункт 14.1 статті 14 ПК України).

Відповідно до підпункту 14.1.156 пункту 14.1 статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України.

Статтею 9 ПК України визначений перелік загальнодержавних податків і зборів, до яких належить податок на прибуток підприємств.

Зарахування загальнодержавних податків та зборів до державного і місцевих бюджетів здійснюється відповідно до Бюджетного кодексу України.

Частиною 1 статті 5 Бюджетного кодексу України установлено, що бюджетна система України складається з: 1) державного бюджету; 2) місцевих бюджетів: а) бюджету Автономної Республіки Крим; б) обласних бюджетів; в) районних бюджетів; г) бюджетів місцевого самоврядування.

У статті 29 Бюджетного кодексу України визначено перелік доходів, що включаються до складу доходів Державного бюджету України.

Згідно з частиною 1 статті 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 64-1, 66, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 29 Бюджетного кодексу України до доходів загального фонду Державного бюджету України (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) належать 90 відсотків податку на прибуток підприємств (крім податку на прибуток підприємств державної власності, що зараховується до загального фонду державного бюджету в повному обсязі, та податку, визначеного пунктом 18 частини першої статті 64, пунктом 1 частини першої статті 64-1 та пунктом 1-2 частини першої статті 66 цього Кодексу).

Згідно з пунктом 17 частини 1 статті 64, пунктом 1-1 частини 1 статті 66 Бюджетного кодексу України решта 10 відсотків податку на прибуток підприємств зараховується до місцевих бюджетів (до бюджетів міста Києва, Автономної Республіки Крим та обласних бюджетів).

Суд зазначає, що нормами Податкового кодексу України передбачено право на зарахування сум від`ємного значення з ПДВ лише на сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з платежів, які повністю сплачуються до державного бюджету.

Таким чином, у разі відсутності у платника податку на дату подання ним податкової звітності з ПДВ податкового боргу з цього податку такий платник має право задекларувати суму від`ємного значення ПДВ, сформовану за результатами такої податкової звітності, до бюджетного відшкодування в рахунок сплати грошових зобов`язань та погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

Зарахування сум бюджетного відшкодування ПДВ у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з платежів, надходження яких розподіляються у пропорціях як до державного, так і до місцевих бюджетів, положеннями Кодексу не передбачено (позицію з цього питання викладено у листі Міністерства фінансів України від 21.04.2017 року №35130-12-10/11072).

За правовим висновком Верховного Суду, наведеним у постанові від 29.01.2019 року у справі №805/2919/16-а, платник податків позбавлений права на скерування бюджетного відшкодування з ПДВ у рахунок сплати інших платежів, якщо вони (інші платежі) сплачуються до двох бюджетів одночасно, тобто розподіляються у відповідних пропорціях.

Доводи позивача про те, що податок на прибуток підприємств є загальнодержавним податком, що надає позивачу можливість на зарахування сум бюджетного відшкодування з ПДВ на сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з податку на прибуток підприємств, суд відхиляє, оскільки таке зарахування сум від`ємного значення з ПДВ на сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу пов`язано не зі статусом податку (загальнодержавний або місцевий), а з зарахуванням такого податку в повному обсязі до Державного бюджету України, в той час, як податок на прибуток підприємств, який сплачується підприємствами недержавної форми власності, зараховується пропорційно до державного та відповідного місцевого бюджету.

Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 08.07.2021 року у справі №814/1915/17 у подібних правовідносинах.

Суд вважає, що позивач не мав права змінювати напрям неузгодженого бюджетного відшкодування, задекларованого у податковій декларації з ПДВ за травень 2022 року, шляхом подання уточнюючого розрахунку від 06.10.2022 року - в рахунок сплати майбутніх податкових зобов`язань з податку на прибуток підприємств, які він передбачав задекларувати у податковій декларації з податку на прибуток підприємств за три квартали 2022 року (кінцевий строк подання - по 09.11.2022 року). На момент подання податкової декларації з ПДВ за травень 2022 року та уточнюючого розрахунку від 06.10.2022 року у позивача був відсутній податковий борг з податків і зборів, які зараховуються до Державного бюджету України. На момент подання уточнюючого розрахунку від 06.10.2022 року сума бюджетного відшкодування 4 287 421 грн. не була узгоджена.

Посилання позивача у позові на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 12.12.2018 року у справі №П/811/412/16, від 24.11.2021 року у справі №160/11754/19, суд відхиляє, оскільки ці рішення ухвалені за інших фактичних обставин.

Суд вважає, що відповідач за наслідками документальної перевірки правомірно відмовив позивачу у наданні бюджетного відшкодування у сумі 4 287 421 грн., задекларованого в уточнюючому розрахунку від 06.10.2022 року до податкової декларації з ПДВ за травень 2022 року, через неправильно обраний позивачем напрям відшкодування, що є порушенням пункту 87.1 статті 87, пункту 200.4 статті 200 ПК України.

(4) У ході документальної перевірки контролюючий орган установив, що від`ємне значення між податковими зобов`язаннями та податковим кредитом за лютий - травень 2022 року сформовано за рахунок операцій з експорту власної продукції (насосів аксіально-поршневих та запасних частин до них). ПрАТ "Гідросила АПМ" здійснює зовнішньоекономічну діяльність через укладений з ПрАТ "Торговий Дім "Гідросила" договір комісії від 09.10.2009 року на адресу нерезидентів: Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), АО "Техніческій центр "Эльворті" (РФ), ООО "Комбайновий завод "Ростсельмаш" (РФ), АО "Гідросила М" (РФ), Redmar Mak. San Tic. Ltd Sti. (Туреччина), Beta Іs Makinalarі San.ve Tic. Ltd Sti (Туреччина), Yantai Hunk Machinery Co. Ltd (Китай), ОАО "Гомсельмаш" (Республіка Білорусь), Aero Group (1992) Co. Ltd (Королівство Таїланд), Shanghai Mingxuan International Trade Co. Ltd (Китай), Suyojan HydroMechanical Systems Pvt. Ltd (Індія), European Industrial Products, Inc. (США), ТОО "Техніческій центр "Эльворті" (Республіка Казахстан). Всього за період, що перевіряється, обсяг експортних операцій склав 76 891 310 грн.

В акті перевірки контролюючий орган вказав, що Головним слідчим управлінням СБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000220 від 23.05.2022 року за ознаками вчинення злочинів, передбачених ч.1 ст.111, ч.4 ст.111-1 КК України. Надані слідчим матеріали кримінального провадження свідчать, що з 2021 року засновник, бенефіціарний власник та голова наглядової ради ПрАТ "Гiдросила Груп" ОСОБА_1 спільно з іншими громадянами України, використовуючи належні йому суб`єкти господарювання на території України, а також суб`єкти господарювання на території Російської Федерації, які входять до групи компаній ПрАТ "Гідросила Груп" (а саме АО "Союзгідравліка", ООО "Бєлгородская сбитовая компанія", АО "Техніческий центр Эльворті", ООО "Гідросила М") здійснюють виробництво та постачання насосів та запасних частин до них підприємствам військово-промислового комплексу РФ, чим вчиняються умисні дії на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності України шляхом надання РФ допомоги в проведенні підривної діяльності проти України. Крім того, до складу групи компаній ПрАТ "Гідросила Груп" входять розташовані у тимчасово окупованому м. Мелітополь Запорізької області АТ "Гідросила МЗТГ" та ТОВ "Гідросила-Тетіс", які за вказівкою ОСОБА_1 та директора групи компаній ПрАТ "Гідросила Груп" ОСОБА_2 проводять господарську діяльність у взаємодії з державою-агресором, незаконними органами влади, створеними на тимчасово окупованій території, у тому числі окупаційною адміністрацією держави-агресора, та постачають продукцію власного виробництва до РФ через тимчасово окуповану територію АР Крим. З початком військової агресії РФ проти України підприємства групи компаній ПрАТ "Гідросила Груп" не припиняли постачання виготовленої продукції до РФ, а лише змінили логістику постачання. У кримінальному провадженні визнано речовими доказами частки у статутних капіталах (корпоративні права) юридичних осіб - АТ "Гідросила", ПрАТ "Гідросила Груп", ПрАТ "Торговий дім "Гідросила", АТ "Гідросила МЗТГ" та ТОВ "Гідросила-Тетіс", а також нерухоме майно групи компаній "Гідросила Груп", а ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 19.09.2022 року з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні накладено арешт на це майно з забороною розпорядження та користування.

Пославшись на цю інформацію та судові рішення, контролюючий орган дійшов до висновку, що оскільки від`ємне значення з ПДВ, задеклароване ПрАТ "Гідросила АПМ" до відшкодування з бюджету за лютий - травень 2022 року у загальній сумі 8 210 233 грн., виникло за рахунок експортних операцій з постачання насосів та запасних частин до них до РФ через третіх осіб, і ці операції є об`єктом розслідування у кримінальному провадженні №0000220 від 23.05.2022 року, тому позивач не має права на отримання бюджетного відшкодування і відповідно до п.200.14 ст.200 ПК України наявний факт для відмови у наданні бюджетного відшкодування за лютий 2022 року на суму 3 427 299 грн., за березень 2022 року на суму 100 799 грн., за квітень 2022 року на суму 394 714 грн., за травень 2022 року на суму 4 287 421 грн. (сторінки 21 - 23 акту).

Згідно з підпунктом "г" пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з вивезення товарів за межі митної території України.

З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.

Пунктом 189.17 статті 189 ПК України передбачено, що базою оподаткування для операцій з вивезення товарів за межі митної території України є договірна (контрактна) вартість таких товарів, зазначена в митній декларації, оформленій відповідно до вимог Митного кодексу України.

Відповідно до підпункту 195.1.1 пункту 195.1 статті 195 ПК України за нульовою ставкою оподатковуються операції з вивезення товарів за межі митної території України: а) у митному режимі експорту.

Товари вважаються вивезеними за межі митної території України, якщо таке вивезення підтверджене в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, митною декларацією, оформленою відповідно до вимог Митного кодексу України.

За правилами підпункту "б" пункту 187.1, пункту 187.11 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань в разі експорту товарів вважається дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства.

Попередня (авансова) оплата вартості товарів, що вивозяться за межі митної території України чи ввозяться на митну територію України, не змінює значення сум податку, які відносяться до податкового кредиту або податкових зобов`язань платника податку, такого експортера або імпортера.

Згідно з пунктом 200.16 статті 200 ПК України у разі якщо платник податку експортує товари за межі митної території України, отримані від іншого платника податку на умовах комісії, консигнації, доручення або інших видів договорів, які не передбачають переходу права власності на такі товари від такого іншого платника податку до експортера, право на отримання бюджетного відшкодування має такий інший платник податку. При цьому комісійна винагорода, отримана платником податку - експортером від такого іншого платника податку, включається до бази оподаткування за ставкою, визначеною підпунктом "а" пункту 193.1 статті 193 цього Кодексу, та не включається до митної вартості товарів, які експортуються.

Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 27.092022 року №1076 "Про заборону вивезення товарів з України на митну територію Російської Федерації", якою у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України та відповідно до частини 11 статті 29 Закону України "Про зовнішньоекономічну діяльність" заборонив вивезення за межі митної території України товарів за зовнішньоекономічними договорами (контрактами), торговельною країною та/або країною призначення яких є Російська Федерація.

Суд зазначає, що операції з вивезення товарів за межі митної території України у митному режимі експорту є об`єктом оподаткування ПДВ, тож платник податку має право на бюджетне відшкодування сум ПДВ, сплачених постачальникам товарів/послуг, і в тому разі якщо постачання товарів на експорт здійснюється комісіонером.

Згідно з податковими деклараціями з ПДВ ПрАТ "Гідросила АПМ" обсяги операцій з вивезення товарів за межі митної території України у митному режимі експорту, які оподатковуються ПДВ за нульовою ставкою (рядок 2.1), за лютий - травень 2022 року склали 76 891 310 грн. по таким покупцям-нерезидентам:

- у лютому 2022 року - 20 675 111 грн. (306 682 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 2997894 грн. АО "Гідросила М" (РФ), 1 399 740 грн. - АО "Техніческій центр "Эльворті" (РФ), 2 079 457 грн. - Redmar Mak. San Tic. Ltd Sti. (Туреччина), 9 299 грн. - ООО "Комбайновий завод "Ростсельмаш" (РФ), 352 427 грн. - Beta Іs Makinalarі San.ve Tic. Ltd Sti (Туреччина), 3 616 357 грн. - ОАО "Гомсельмаш" (Білорусь), 1 660 948 грн. - Yantai Hunk Machinery Co., Ltd (Китай), 3 273 708 грн. - ООО "Комбайновий завод "Ростсельмаш" (РФ), 978 599 грн. - Aero Group (1992) Co, Ltd (Таїланд);

- у березні 2022 року - 7 917 165 грн. (1 417 997 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 4 613 326 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 1 885 842 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща);

- у квітні 2022 року - 13 221 614 грн. (2 713 246 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 1 762 754 грн. - Shanghai Mingxuan International Trade Co. Ltd (Китай), 123 163 грн. Suyojan HydroMechanical Systems Pvt. Ltd (Індія), 1 910 650 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 4 994 250 грн. - European Industrial Products, Inc. (США), 1 717 551 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща).

- у травні 2022 року - 35 077 420 грн. (4 536 486 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 6 635 158 грн. - European Industrial Products, Inc (США), 1 938 137 грн. - MJK Trading Company Limited (Таїланд), 3 697 995 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 4 582 156 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 315 924 грн. - ТОО "Техніческій центр "Эльворті" (Казахстан), 4 058 647 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 2 520 953 грн. - Hydrosila EU Sp. z o.o. (Польща), 6 791 964 грн. - European Industrial Products, Inc (США).

Фактичне вивезення товарів підтверджується митними деклараціями, оформленими відповідно до вимог Митного кодексу України, і відповідачем не оспорюється.

Акт документальної перевірки №3513/11-28-07-02/36119987 від 16.11.2022 року не містить доказів того, що ці господарські операції з постачання товарів на експорт, які здійснювалися із залученням комісіонера ПрАТ "Торговий дім "Гідросила", неправильно/безпідставно/помилково відображені у податковому чи бухгалтерському обліку позивача чи неправильно оподатковані ПДВ, що вплинуло б на його розрахунки з бюджетом.

Під час документальної перевірки правомірності визначення податкових зобов`язань, від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та сумою податкового кредиту відповідних звітних (податкових) періодів контролюючий орган порушень не встановив, а його висновок про неможливість підтвердження задекларованого позивачем бюджетного відшкодування обґрунтований посиланням на внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактами державної зради та колабораційної діяльності юридичних осіб, які входять до групи компаній ПрАТ "Гідросила Груп" і які контролює ОСОБА_1 .

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кінцевим бенефіціарним власником (контролером) юридичної особи ПрАТ "Гідросила АПМ" є ОСОБА_1 , який станом на травень 2022 року володів часткою у розмірі 78 % статутного (складеного) капіталу або прав голосу юридичної особи. (а.с. 87 - 102, т.2)

За даними Реєстру власників іменних цінних паперів станом на травень 2022 року власниками акцій ПрАТ "Гідросила АПМ" були ТОВ "Компанія з управління активами "Партнер-інвест" (10 %), ПрАТ "Гідросила Груп" (65,003367 %), ПрАТ "Гідросила Лєда" (0,000067 %), АТ "Гідросила" (24,996498 %), ПрАТ "Торговий дім "Гідросила" (0,000067 %). (а.с. 21 - 23, т.2)

Суд зазначає, що норми Податкового кодексу України не ставлять у залежність право платника податку, який за результатами своєї діяльності за звітний (податковий) період задекларував від`ємне значення ПДВ та дотримався умов та формальностей, передбачених цим Кодексом, на відшкодування цієї суми з бюджету, від наявності чи відсутності зареєстрованих в ЄРДР кримінальних проваджень, у яких фігурують його власники, засновники, інші уповноважені особи чи такі особи інших пов`язаних з ним юридичних осіб, зокрема, які входять до групи компаній, або комісіонери.

Норми Податкового кодексу України не визначають умовою узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної чи документальної перевірки відсутність зареєстрованих в ЄРДР кримінальних проваджень щодо платника податку або щодо задекларованих ним господарських операцій.

Також норми Податкового кодексу України не передбачають такої підстави для відмови у наданні бюджетного відшкодування платнику податку ту обставину, що стосовно особи, якій належать активи цього платника, розпочато досудове розслідування, зокрема за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111 КК України (Державна зрада), 111-1 КК України (Колабораційна діяльність).

Тож наявність у контролюючого органу інформації про можливу причетність ОСОБА_1 , який володіє корпоративними правами ПрАТ "Гідросила АПМ", чи ПрАТ "Торговий дім "Гідросила", який виступав комісіонером при експорті товарів, до кримінально-протиправної діяльності, а також факт внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не можуть обмежувати право позивача на отримання бюджетного відшкодування та перешкоджати його узгодженню контролюючим органом, так як ці обставини не мають правового значення відповідно до норм Податкового кодексу України.

Суд вважає, що такі обставини не є тим фактом, зі з`ясуванням якого контролюючим органом норма пп. "в" п.200.14 ст.200 ПК України, на яку посилався відповідач як на нормативну підставу, пов`язує відмову платнику в наданні/узгодженні бюджетного відшкодування.

Всупереч формі, установленій додатком 13 до Порядку №1204, оскаржуване податкове повідомлення - рішення "В3" №02 від 16.12.2022 року у цій частині не містить посилань на виявлені перевіркою порушення платником податку вимог податкового, валютного чи іншого законодавства. Натомість вказано про наявність вини платника податку, який діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

Згідно з пунктами 109.1, 109.2 статті 109 ПК України податковим правопорушенням є протиправне, винне (у випадках, прямо передбачених цим Кодексом) діяння (дія чи бездіяльність) платника податку (в тому числі осіб, прирівняних до нього), контролюючих органів та/або їх посадових (службових) осіб, інших суб`єктів у випадках, прямо передбачених цим Кодексом.

Діяння вважаються вчиненими умисно, якщо існують доведені контролюючим органом обставини, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до пункту 111.1 статті 111 ПК України за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: 111.1.1. фінансова; 111.1.2. адміністративна; 111.1.3. кримінальна.

У статті 112 ПК України наведені загальні умови притягнення до фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи:

112.1. Особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

112.2. Особа вважається винною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.

Вжиті платником податків заходи щодо дотримання правил та норм податкового законодавства вважаються достатніми, якщо контролюючий орган не доведе, що, вчиняючи певні дії або допускаючи бездіяльність, за які передбачена відповідальність, платник податків діяв нерозумно, недобросовісно та без належної обачності.

112.3. Особа не може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом.

112.4. Особа не може бути притягнута двічі до відповідальності одного виду за вчинення одного і того самого податкового правопорушення.

112.5. Підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення та стягнення штрафу є податкове повідомлення-рішення, що відповідає вимогам, визначеним пунктом 58.1 статті 58 цього Кодексу.

112.6. Притягнення або звільнення особи від фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення не звільняє її від виконання податкового обов`язку.

112.7. У разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків.

Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення, в межах судового провадження визначається процесуальним законодавством.

Усі сумніви щодо наявності обставин, за яких особа може бути притягнута до відповідальності за порушення податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючий орган, трактуються на користь такої особи.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За правилами частини 6 статті 78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до статті 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд установив, що на момент проведення документальної перевірки та складання акту №3513/11-28-07-02/36119987 від 16.11.2022 року, а також на момент вирішення цієї справи у суді відсутній вирок суду про визнання винними посадових/уповноважених осіб ПрАТ "Гідросила АПМ" чи пов`язаних з ним осіб у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених статтями 111, 111-1 КК України, чи кримінально караних податкових правопорушень, предметом яких є бюджетне відшкодування або які пов`язані із ухиленням від сплати податків.

У ході судового розгляду представники позивача стверджували, що після повномасштабного російського вторгнення в Україну (з 24.02.2022 року) ПрАТ "Гідросила АПМ" не здійснює та не декларує експортно-імпортні чи валютні операції з резидентами Російської Федерації чи Республіки Білорусь. Також ПрАТ "Гідросила АПМ" не співпрацює з підприємствами АТ "Гідросила МЗТГ" та ТОВ "Гідросила-Тетіс", що розташовані на тимчасово окупованій території Запорізької області та захоплені невідомими озброєними особами (ймовірно військовими РФ). Службові (посадові) особи ПрАТ "Гідросила АПМ" не вчиняли діянь, які містять ознаки державної зради чи колабораційної діяльності. У кримінальному провадженні №0000220 від 23.05.2022 року ПрАТ "Гідросила АПМ" не фігурує, його господарські операції не перевірялися, активи товариства не арештовані, його службовим/посадовим особам чи його власнику ОСОБА_1 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень не повідомлено, як і не повідомлено про підозру будь-яким іншим особам.

В інформації, використаній відповідачем під час документальної перевірки, не вбачається встановлення будь-яких фактів щодо незаконності операцій з вивезення товарів за межі митної території України, задекларованих позивачем у податкових деклараціях з ПДВ за лютий - травень 2022 року на загальну суму 76 891 310 грн., чи незаконності декларування до бюджетного відшкодування від`ємного значення ПДВ за ці періоди у сумі 8 210 233 грн. Належних доказів, які б свідчили, що можлива протиправна діяльність інших підприємств безпосередньо пов`язана з цими операціями і про таку діяльність були обізнані посадові/уповноважені особи позивача та приймали в ній участь, суду не надано.

Суд вважає, що попередньо встановлені під час досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000220 від 23.05.2022 року обставини, описані відповідачем в акті перевірки №3513/11-28-07-02/36119987 від 16.11.2022 року, не є достатніми доказами вини позивача у вчиненні податкових правопорушень чи незаконності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість. Тож відповідач протиправно відмовив позивачу у наданні/узгодженні бюджетного відшкодування з цих підстав.

Згідно з частиною 1, пунктом 2 частини 2 статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

У ході судового розгляду справи частково підтверджені висновки акту документальної перевірки про відмову у наданні бюджетного відшкодування, а саме за травень 2022 року у сумі 4 287 421 грн. за обраним позивачем напрямом - в рахунок сплати грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств. Суд вважає, що відповідач обґрунтовано відмовив в узгодженні цієї суми бюджетного відшкодування на підставі пп. "в" п.200.14 ст.200 ПК України. Тож оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "В3" про відмову у наданні бюджетного відшкодування за травень 2022 року на суму 4 287 421 грн. у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, є правомірним. Згідно з абзацом 4 підпункту 5 пункту 4 розділу V Порядку №21 позивач вправі врахувати цю суму у збільшення значення рядка 16.3 податкової декларації з ПДВ за звітний (податковий) період, на який припаде день узгодження податкового повідомлення-рішення, і ця сума прийматиме участь при розрахунку від`ємного значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду.

Воднораз, суд установив, що відповідач за результатами документальної перевірки безпідставно відмовив позивачу в узгодженні бюджетного відшкодування ПДВ за лютий 2022 року на суму 3427299 грн., за березень 2022 року на суму 100799 грн., за квітень 2022 року на суму 394714 грн. Тож у цій частині оскаржуване податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходив з того, що відповідно до частин 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду з цим позовом з вимогами майнового характеру на суму 8 210 233 грн. сплатив судовий збір у максимальному розмірі 24 810 грн. (а.с. 131, т.1) Суд частково задовольнив позовні вимоги, визнавши протиправним та скасувавши оскаржуване податкове повідомлення-рішення на суму 3 922 812 грн. (3 427 299 грн. + 100 799 грн. + 394 714 грн.). Тож в порядку розподілу судових витрат на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути судові витрати на сплату судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 11 854, 11 грн.

Керуючись статтями 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов приватного акціонерного товариства "Гідросила АПМ" задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Кіровоградській області форми "В3" №02 від 16.12.2022 року, в частині відмови у наданні бюджетного відшкодування за лютий 2022 року на суму 3427299 грн., за березень 2022 року на суму 100799 грн., за квітень 2022 року на суму 394714 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь приватного акціонерного товариства "Гідросила АПМ" судові витрати на сплату судового збору в сумі 11 854, 11 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. ЧЕРНИШ

Повне рішення суду виготовлено 25.05.2023 року.