Справа № 160/1167/23
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2023-04-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 квітня 2023 року Справа № 160/1167/23
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОЕКОВТОР" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій з урахуванням уточнень від 13.02.2023 року, просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.01.2023 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність приписам ст.160 КАС України.
На виконання ухвали суду, 13.02.2023 року позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, а саме надано до суду уточнений позов, в якому позовні вимоги приведені відповідно до вимог ст.5 КАС України.
Ухвалою суду від 14.02.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Ухвалою суду від 06.03.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідача, викладену у відзиві на позовну заяву та у запереченнях, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні від`ємного значення з податку на додану вартість за квітень 2022 року у сумі 763 483 грн., яке визначено з урахуванням від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у поданих уточнюючих розрахунків, якою встановлено порушення п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 ПК України.
Актом перевірки від 30.08.2022 року №784/04-36-07-10/40933661 встановлено факт не надання ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" на письмові запити від 24.08.2022 р. №1 та від 26.08.2022 р. №2 пояснень, документів та регістрів бухгалтерського обліку, чим порушено вимоги п.44.1 ст.44, п.85.2 ст.85 ПК України.
Крім того, перевіркою встановлений факт повторного не надання ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" на письмовий запит від 30.08.2022 р. №5 пояснень, документів та регістрів бухгалтерського обліку, чим порушено вимоги п.44.1 ст.44, п.85.2. ст.85 ПК України.
Не погодившись із вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач 18.10.2022 року звернувся зі скаргою до ДПС України.
Рішенням ДПС України від 07.12.2022 року №16136/6/99-00-06-03-01-06 скаргу позивача залишено без задоволення, а спірні податкові повідомлення-рішення від 14.09.2022 року № та від 16.09.2022 року № залишені без змін.

Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.

Відповідно до п.44.1 ст.44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

У випадках, передбачених статтею 216 ПК України, платники податків мають право вносити відповідні зміни до податкової звітності у порядку, визначеному статтею 50 цього Кодексу.

Згідно із п.85.4 ст.85 ПК України при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності).

Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

Пунктом 85.6 ст.85 ПК України визначено, що у разі відмови платника податків або його законних представників надати копії документів посадовій (службовій) особі контролюючого органу така особа складає акт у довільній формі, що засвідчує факт відмови, із зазначенням посади, прізвища, імені, по батькові платника податків, (його законного представника) та переліку документів, які йому запропоновано подати. Зазначений акт підписується посадовою (службовою) особою контролюючого органу та платником податків або його законним представником. У разі відмови платника податків або його законного представника від підписання зазначеного акта в ньому вчиняється відповідний запис.

Так, ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" має договірні відносини з КП «Еко Дніпро» Дніпровської міської ради згідно із договором аутсорсинга № 1/2016 від 22.12.2016 р.

На підставі цього договору позивач надає послуги по експлуатації та утриманню території полігону ТПВ та ПВ, послуги по улаштуванню проміжного ізолюючого шару з застосування промислових та будівельних відходів, послуги по улаштуванню тимчасових шляхів на території 2 ПК з застосуванням промислових та будівельних відходів та послуги по улаштуванню посилення огороджувальної дамби 2 ПК з застосуванням промислових та будівельних відходів.

Позивач в позові також вказав, що у лютому 2022 року в податковій накладній №29 від 28.02.2022 р. у рядках 1 та 3 ним були зроблені помилки у кількості. У рядку 1 замість кількості 24271,5 т потрібно було вказати кількість 25627,05 т, а у рядку 3 замість кількості 315789,31 т потрібно було вказати кількість 70945,3 т. У квітні 2022 року в зв`язку з виправленням цих помилок був направлений розрахунок коригування. Для розблокування вищевказаного розрахунку коригування позивачем були надані первинні документи, що підтверджують реальність господарської операції: договір аутсорсинга № 1/2016 від 22.12.2016 р. з додатком № 8 від 01.11.2021 р. та калькуляціями до цього ж договору; рахунок на оплату № 18 від 28.02.2022 р.; акт виконаних робіт (послуг) №2 від 28.02.2022 р.; калькуляційний розрахунок вартості наданих послуг по улаштуванню проміжного ізолюючого шару на території 2 ПК з застосуванням промислових та будівельних відходів за 02 м-ць 2022 р.; калькуляційний розрахунок вартості наданих послуг по улаштуванню тимчасових шляхів на території 2 ПК з застосуванням промислових та будівельних відходів за 02 м-ць 2022 р.; калькуляційний розрахунок вартості наданих послуг по улаштуванню посилення огороджувальної дамби 2 ПК з застосуванням промислових та будівельних відходів за 02 м-ць 2022 р.; акт звірки взаємних розрахунків з 01.01.2022 р. по 31.05.2022 р.; зворотньо-сальдова відомість по рахунку 361 за період з 01.01.2022 р. по 31.05.2022 р. Реєстрація відповідного розрахунку коригування в ЄРПН була необхідна для виправлення помилки у податковій накладній, у зв`язку з чим і мало місце коригування податкового зобов`язання.

Відповідно до ст.85.2 ПК України, платник податків зобов`язаний надати посадовим (службовим) особам контролюючих органів у повному обсязі всі документи, що належать або пов`язані з предметом перевірки. Такий обов`язок виникає у платника податків після початку перевірки.

У акті перевірки від 08.09.2022 року № 1539/04-36-07-10/40933661 вказано, що основним чинником виникнення від`ємного значення з ПДВ декларацій за квітень 2022 року є: коригування (зменшення) податкового зобов`язання у сумі (-) 1 168 478,43 грн. за рахунок реєстрації розрахунку коригування, а саме: в податковій декларації з податку на додану вартість за квітень 2022 р. № від 19.05.2022 р. здійснено коригування податкового зобов`язання (рядок 7) на загальну суму ПДВ (-) 1 168 478,43 грн., а саме: розрахунок коригування кількісних і вартісних показників від 28.04.2022 р. № 1 до податкової накладної від 28.02.2022 р. № 9 з покупцем КП «Еко Дніпро» ДМР (34985811) на загальну суму зменшення обсягів постачання 5 842 392,13 грн., ПДВ 1 168 478,43 грн.

Абз.2 пп.78.1.8 ст.78 ПК України встановлює, що документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету ПДВ та/або його від`ємного значення.

Тож перевірка законності формування від`ємного значення чи бюджетного відшкодування за пп.78.1.8 п.78.1 ст.78 ПК України зводиться до перевірки на дотримання формальних вимог закону і не включає якусь перевірку фактичних обставин.

Відповідно, перевірку фактичних обставин і формування висновків на їх підставі слід визнати діями поза встановлених ПК України обмежень предмету перевірки за п.78.1.8 ПК України.

Як видно з матеріалів справи, під час документальної позапланової перевірки позивача, головному бухгалтеру ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" було вручено запит Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 1 від 24.08.2022 р. На вказаний запит позивачем була надана відповідь № 06/08-22 від 29.08.2022 р. (вх. № 60417/6 від 30.08.2022 р.).

29.08.2022 року головному бухгалтеру ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" було вручено запит Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 2 від 26.08.2022 про надання інформації та первинних документів для проведення перевірки.

Також 30.08.2022 головному бухгалтеру ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" було вручено запит Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 5 від 30.08.2022 р. про надання інформації та первинних документів для проведення перевірки.

Відповідно до п.85.1 ст.85 ПК України, забороняється витребування документів від платника податків будь-якими посадовими (службовими) особами контролюючих органів у випадках, не передбачених цим Кодексом.

Згідно із п.85.3 ст. 85 ПК України, при проведенні перевірок посадові (службові) особи контролюючого органу мають право отримувати у платників податків належним чином завірені копії первинних фінансово-господарських, бухгалтерських та інших документів, що свідчать про приховування (заниження) об`єктів оподаткування, несплату податків, зборів, платежів, порушення вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Такі копії повинні бути засвідчені підписом платника податків або його посадової особи та скріплені печаткою (за наявності). Відповідний запит на отримання копій документів повинен бути поданий посадовою (службовою) особою контролюючого органу не пізніше ніж за п`ять робочих днів до дати закінчення перевірки.

Станом на 29.08.2022 р. документальна позапланова перевірка позивача повинна була закінчитись 30.08.2022 р. Навіть не зважаючи на те, що термін проведення перевірки було продовжено на 2 робочих дні з 31.08.2022 р., тобто до 01.09.2022 р. (включно), запит на отримання копій документів повинен бути вручений ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" - 25.08.2022 р.

Отже, будь-які запити відповідача вручені позивачу після 25.08.2022 р. є такими, що вручені не в межах передбаченого п.85.3 ст.85 ПК України строку.

Суд критично відноситься до вимоги контролюючого органу щодо надання позивачем документів або інформації, які не стосуються питання законності формування від`ємного значення ПДВ, передбаченого пп.78.1.8 п. 78.1 ст.78 ПК України.

Суд зазначає, що визначення обсяг (кількість) прийнятих відходів, їх складування, оброблення, зберігання взагалі не має жодного відношення до законності декларування від`ємного значення ПДВ.

Крім цього, є первинні документи, які належним чином оформлені, підписані та скріплені печатками сторін договору аутсорсингу № 1/2016 від 22.12.2016 р., з яких чітко вбачається обсяг наданих позивачем послуг, при цьому такі послуги прийняті КП «Еко Дніпро» ДМР.

Разом з тим, посадові особи Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у акті перевірки не зазначили жодних зауважень щодо наданих позивачем первинних документів.

Як податкова накладна № 9 від 28.02.2022 р., так і розрахунок коригування № 1 від 28.04.2022 р. зареєстровані на підставі належним чином оформлених первинних документах.

Водночас представники податкового органу в акті перевірки не ставили під сумнів достовірність даних, які містять вказані первинні бухгалтерські документи, а також не зазначали про невідповідність первинних бухгалтерських документів вимогам чинного податкового законодавства, зокрема, відсутності в податкових накладних обов`язкових реквізитів тощо.

З актів від 30.08.2022 р. та 01.09.2022 р. вбачається, що штрафні санкції, передбачені п.121.1 ст.121 ПК України не застосовуються у період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України.

Таким чином, відповідач звільнивши позивача від відповідальності, позбавив останнього права подати заперечення на висновки актів від 30.08.2022 р. та 01.09.2022 р. та надати пояснення не тільки щодо неумисності правопорушень, а й щодо відсутності будь-яких правопорушень у діях позивача.

У постанові від 15.05.2018 у справі № 809/1459/17 Верховний Суд дійшов до наступного висновку: «Відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями, серед іншого, є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Відсутність або недоведеність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій за таке правопорушення.».

В силу п.78.8 ст.78 ПК України, порядок оформлення результатів документальної позапланової перевірки встановлено статтею 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.1 статті 86 ПК України, результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати (абз.2 п.86.1 ст.86 ПК України).

Відповідно до абз.3 п.86.1 ст.86 ПК України, строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).

У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із зауваженнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом (абз.4 п.86.1 ст.86 ПК України).

Відповідно до п.86.7 ст.86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Згідно із п.86.8 ст.86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

За наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та додаткових документів і пояснень, зокрема документів, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, поданих у порядку, встановленому цією статтею, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку та строки, визначені пунктом 86.7 цієї статті (абз.2 п.86.8 ст. 86 ПК України).

Так, 21.09.2022 року позивачем надіслані заперечення на акт перевірки від 08.09.2022 року.

Відповідно до пп.86.7.5 п.86.7 ст.86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Оскільки податкові повідомлення-рішення були прийняті 14.09.2022 р. та 16.09.2022 р., тобто без розгляду заперечень позивача на акт перевірки, порушено право позивача на подання заперечень на акт перевірки відповідно до статті 86 ПК України.

Водночас Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області лише 06.10.2022 р. була надана відповідь №53581/6/04-36-07-10 «Про результати розгляду заперечень».

Прийняття оскаржуваних податкових повідомлень-рішень без дотримання права платника податків на подання заперечень є порушенням порядку оформлення результатів перевірок.

Крім цього, відповідно до положень пп.58.1.2. п.58.1 ст.58 ПК України, у разі якщо податкове повідомлення-рішення прийнято за результатами документальної перевірки та є процесуальною підставою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення, воно додатково до інформації, наведеної у пункті 58.1.1 цієї статті, повинно містити, зокрема, обставин вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до підпункту 16.1.5 пункту 16.1 статті 16 та пункту 86.7 статті 86 розділу І цього Кодексу письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, що стосуються події правопорушення, та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують зазначені обставини); посилання на акт документальної перевірки.

В свою чергу податкові повідомлення-рішення від 14.09.2022 р. та від 16.09.2022 р. не містять посилання на акт перевірки, при цьому обставини вчинених правопорушень відображені не в акті перевірки, а в актах від 30.08.2022 р. та 01.09.2022 р.

Відповідач у відзиві на позовну заяву стверджує, що його дії щодо винесення податкових повідомлень-рішень від 14.09.2022 р. та 16.09.2022 р. є правомірними, оскільки позивачем відповідно до вимог п.86.7 ст.86 ПК України не були подані заперечення на акти від 30.08.2022 р. та 01.09.2022 р.

Відповідно до п.121.1 ст.121 ПК України, незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1 020 гривень. Ті самі дії, вчинені платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке саме порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 2 040 гривень.

Положення п.44.6 ст.44 ПК України передбачають, що у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності. Якщо платник податків після закінчення перевірки та до прийняття рішення контролюючим органом за результатами такої перевірки надає в порядку пункту 86.7 статті 86 цього Кодексу документи, що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, не надані під час перевірки, такі документи повинні бути враховані контролюючим органом під час розгляду ним питання про прийняття рішення.

Таким чином, платник податків має право подати до контролюючого органу документи, що підтверджують показники, відображені ним у податковій звітності саме до закінчення перевірки або у терміни, визначені в п.86.7 ст.86 ПК України.

Відповідно до п.86.7 ст.86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

21.09.2022 року ТОВ "ДНІПРОЕКОВТОР" були надіслані заперечення на акт перевірки.

Тобто податкові повідомлення-рішення від 14.09.2022 р. та 16.09.2022 р. були прийняті відповідачем без розгляду заперечень позивача на акт перевірки, чим порушене право позивача на подання заперечень на акт перевірки, відповідно до статті 86 ПК України.

З практики Верховного Суду, висвітленої у постанові Верховного Суду від 31.10.2021 у справі № 824/640/19-а вбачається наступне:

«30. Відповідно до п.86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

31. Указаними вище нормами Податкового кодексу України чітко встановлено строки та порядок прийняття податкових повідомлень-рішень за результатами проведення контролюючим органом, в даному випадку, камеральної перевірки. При цьому, нормами Податкового кодексу України не передбачено права контролюючих органів, відступлення від вказаного порядку чи строків. Винятком неприйняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, є лише подання таким платником податків заперечення до акта перевірки та/або додаткових документів.

32. Судами першої та апеляційної інстанції встановлено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято без дотримання вимог п.86.7. та 86.8. статті 86 ПК України, а саме: позивач був позбавлений можливості подати заперечення проти висновків акту перевірки, спірне рішення прийняте до спливу строку подачі позивачем заперечень проти висновків акту перевірки, а відтак прийняте з порушенням встановлених правил та процедур, прийнято передчасно - без дотримання права позивача на подачу та розгляд його заперечень, що є передумовою прийняття спірного рішення, у зв`язку з чим є таким, що прийняте з порушенням закону, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню, як передчасно прийняте.

33. Верховний Суд вже робив висновок щодо такого застосування норм пунктів 86.7 та 86.8 статті 86 ПК України у подібних правовідносинах, зокрема, у постановах від 15 січня 2019 року у справі №826/3576/15, від 09 квітня 2019 року у справі №826/19830/16, від 17 лютого 2020 року у справі №808/7101/15, від 28 вересня 2020 року у справі №520/2305/19.».

В цій справі позивач був позбавлений можливості подати заперечення проти висновків акту перевірки, а спірні податкові повідомлення-рішення прийняті до спливу строку подачі позивачем заперечень на акт перевірки. У зв`язку з чим податкові повідомлення-рішення від 14.09.2022 р. та 16.09.2022 р. прийняті з порушенням встановлених правил та процедур, прийняті передчасно - без дотримання права позивача на подачу та розгляд його заперечень, що є передумовою прийняття спірних податкових повідомлень-рішень, а відтак останні є протиправними та підлягають скасуванню, як передчасно прийняті.

Крім цього, право платника податків подати заперечення на акти довільної форми контролюючого органу не передбачене ні ПК України, ні чинним законодавством України.

У зв`язку з цим, заперечення відповідача, які полягають в тому, що позивачем не були подані заперечення на акти від 30.08.2022 р. та 01.09.2022 р., не заслуговують на увагу, оскільки не ґрунтуються на нормах ПК України.

Так, позивач отримав податкове повідомлення-рішення від 11.10.2022 р. №, яким застосовано до позивача штрафні санкції у розмірі 506 243,75 грн. (основний платіж 404 995 грн., штрафна (фінансова) санкція 101 248,75 грн.) за порушення п.44.1 ст.41, п. 92.1 ст.192 ПК України.

Позивач отримав податкове повідомлення-рішення від №, яким зменшено від`ємне значення з податку додану вартість у розмірі 763 483 грн. за порушення п.44.1 ст.41, п.192.1 ст.192 ПК України. Податкові повідомлення-рішення від 11.10.2022 року № та № були прийняті на підставі того ж акта перевірки.

Відповідно до п.59.1 ст.55 ПК України, податкове повідомлення-рішення про визначення суми грошового зобов`язання платника податків або будь-яке інше рішення контролюючого органу може бути скасоване контролюючим органом вищого рівня під час проведення процедури його адміністративного оскарження та в інших випадках у разі становлення невідповідності таких рішень актам законодавства.

ДПС України рішенням від 29.12.2022 р. №17891/6/99-00-06-01-05-06 задовольнила скаргу позивача та скасувала податкові повідомлення-рішення від 11.10.2022 року № та №.

Вказане вище підтверджує, що висновки відповідача, викладені в спірних податкових повідомленнях-рішеннях від 14.09.2022 р. та 16.09.2022 р. не ґрунтуються на нормах податкового законодавства та фактичних обставинах.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що дана позовна заява підлягає задоволенню з викладених вище підстав.

Частиною 1 статті 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено повністю, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у розмірі 5638 грн.

На підставі викладеного, та керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 14.09.2022 року №, прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 16.09.2022 року №, прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольська, буд.17а, м.Дніпро, 49005, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОЕКОВТОР" (вул.Будівельникіа, буд.23, кв.410, м.Дніпро, 49089, ) судові витрати по справі у розмірі 5 638 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма