Справа № 160/5657/20
Суддя: Суховаров А.В.
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

іменем України

23 травня 2023 року справа 160/5657/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Суховаров А.В.

судді Ясенова Т.І., Головко О.В.,

розглянувши в письмовому провадженні в м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 (суддя Златін С.В.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 21.05.2020 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ № 658к від 16.04.2020 в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 відмовлено у задоволенні позову.

В апеляційній скарзі позивач просить рішення суду скасувати та задовольнити позовні вимоги. Посилається на те, що звинувачення позивача у відмові пройти інструктаж та порушенні службової дисципліни є безпідставними, оскільки позивач прибув вчасно на місце служби та згідно розпорядку очікував своєї черги і не відмовлявся від виконання своїх обов`язків. Зазначає, що через звинувачення в перебуванні під час служби у нетверезому стані було висунуто вимогу пройти медичне обстеження яку позивач виконав самостійно та повернувся до відділу поліції об 11:20. Судом не досліджено чи вимагалось керівництвом здійснити обстеження з представником відділу кадрів. Зазначає, що з 20 грудня перебував на лікарняному та повідомив про це своє керівництво, що підтверджується довідкою № 22 від 20.12.2019 та виключає можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності. Також зазначає, що саме висновки щодо стану сп`яніння були зазначені головною підставою для притягнення до відповідальності, а не виконання ним посадових обов`язків які позивач не міг здійснити у визначений час, виконуючи вказівки керівництва. Посилається на необ`єктивність службового розслідування через дружні стосунки члена дисциплінарної комісії ОСОБА_2 з безпосереднім керівником позивача, що підтверджується звукозаписом розмови позивача з ОСОБА_2 .

Переглядаючи справу, колегія суддів виходить з наступного:

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області № 4924 від 24.12.2019 «Про проведення службового розслідування», у зв`язку надходженням Доповідної записки начальника Дніпровського ВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_3 про порушення службової дисципліни інспектором-черговим чергової частини відділу моніторингу Дніпровського ВП ГУНП полковника поліції ОСОБА_1 що мало місце 20.12.2019 в приміщенні чергової частини, призначено службове розслідування за даним фактом.

Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 538 від 19.03.2020 продовжено строк проведення службового розслідування.

За результатами службового розслідування складено висновок від 16.04.2020 зі змісту якого вбачається, що позивач відмовився від перерахунку вогнепальної зброї, боєприпасів, спеціальних засобів, криміналістичної техніки та іншого майна, що знаходиться у кімнаті зберігання зброї; відмовився доповідати про готовність заступати у добовий наряд; позивач на інструктаж не з`явився, продовжував пити каву; на вимогу майора поліції ОСОБА_4 стати до строю позивач вийшов з приміщення чергової частини; майор поліції ОСОБА_4 доповів позивачу особисто вимоги наказу Національної поліції України від 28.03.2019 № 309, після чого позивач вийшов із строю і направився знову до приміщення чергової частини; на зауваження повернутися до строю відреагував різко та грубо з нецензурними висловлюваннями, на підґрунті чого у майора поліції ОСОБА_4 з позивачем розпочався словесний конфлікт, який йшов на підвищених тонах; позивач мав словесну перепалку також із майором поліції ОСОБА_5 ; у позивача запідозрили стан алкогольного сп`яніння та запропонували позивачу пройти відповідне медичне обстеження, після чого позивач зник у невідомому напрямку; позивач відповідно до графіку чергувань повинен був нести службу у якості старшого інспектора чергового 20.12.2019; 20.12.2019 позивач заступив у добовий наряд о 08:30 год.; позивач не пройшов 20.12.2019 цільовий інструктаж перед заступанням у добовий наряд, що підтверджується відсутністю підпису позивача у Журналі реєстрації інструктажів про заходи безпеки при поводженні з табельною зброєю № 878; записом камер відеоспостереження підтверджено факт знаходження позивача в холі Дніпровського ВП ГУНП 20.12.2019 з 08:27 год. до 09:10 год. після чого позивач покинув приміщення Дніпровського ВП ГУНП та повернувся до приміщення Дніпровського ВП ГУНП приблизно об 11:38 год.; майор поліції ОСОБА_6 за погодженням з керівництвом Дніпровського ВП ГУНП заступив на добове чергування замість позивача, місцезнаходження його було не відомо; відповідачем складено акти про відсутність позивача на службі 20.12.2019 з 09:07 год. по 12:10 год. без поважних причин; позивач 16.01.2020 подав до Дніпровського ВН ГУНП рапорт про обставини події, що мали місце 20.12.2019 та долучив висновок щодо результатів медичного огляду позивача з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, довідки про тимчасову непрацездатність, які видана 20.12.2019, 02.01.2020, від 27.01.2020 та від 17.02.2020; позивач отримав не використану відпустку у період з 7 по 16 лютого 2020 року.

Наказом ГУ НП в Дніпропетровській області від 16.04.2020 № 658к Про притягнення до дисциплінарної відповідальності інструктора чергового чергової частини відділу моніторингу Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Вважаючи протиправним наказ відповідача в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

У своїй діяльності поліція відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про Національну поліцію» керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, факт безпідставної відмови від проходження цільового інструктажу та прийомі майна чергової частини, недотримання норм професійної етики, ділового мовлення та субординації при спілкуванні з керівництвом Дніпровського ВП ГУНП, провокування конфлікту підтверджується копією рапорту майора поліції ОСОБА_7 , доповідною запискою майора поліції ОСОБА_8 , письмовим поясненням майора поліції ОСОБА_9 , капітана поліції ОСОБА_10 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , лейтенанта поліції ОСОБА_12 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_13 , капітана поліції ОСОБА_14 , копії яких містяться у матеріалах справи та містяться у матеріалах службового розслідування.

Судом першої інстанції не встановлено фактів наявності у поліцейських, які надавали письмові пояснення, реальних або потенційних конфліктів інтересів з посадовими та службовими особами органу (підрозділу) поліції, в якому проводиться службове розслідування, або з поліцейським, стосовно якого проводиться службове розслідування.

Доказів на спростування встановлених під час службового розслідування обставин позивачем не було надано ні в ході розгляду справи судом першої інстанції на до апеляційного суду.

У відповідності до посадової інструкції інспектора чергового чергової частини відділу моніторингу Дніпровського ВН ГУНП в Дніпропетровській області, яка затверджена начальником Дніпровського ВП ГУНП 02.07.2018 року, з якою позивач ознайомлений під підпис, при заступленні на чергування, інспектор чергового чергової частини приймає майно чергової частини, комп`ютерне обладнання, засоби зв`язку, перевіряє їх технічний стан. Про виявлені недоліки доповідає старшому інспектору черговому ДВП.

В рапорті від 20.12.2019 начальнику Дніпровського ВП стосовно приймання майна чергової частини, зброї, боєприпасів, службової документації, спеціальних засобів, оперативної, криміналістичної техніки та іншого майна, копія якого міститься у матеріалах справи, не міститься підпис позивача, а міститься підпис іншого працівника відділу поліції.

Факт самовільного залишення місця несення служби зі сторони позивача 20.12.2019 також підтверджується копією Акту перегляду відеозаписів з камери спостереження, розташованої у холі Дніпровського ВП ГУНМ за 20.12.2019 та копією акту про відсутність на службі від 20.12.2019, який підписаний п`ятьма особам працівниками Дніпровського ВП.

Наведені обставини свідчать про порушення позивачем службової дисципліни, що й стало підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Доводи позивача про те, що залишення місця служби відбулося через виконання вказівки керівництва про необхідність проходження медичного огляду на стан сп`яніння, апеляційний суд вважає безпідставними, оскільки проходження медичного огляду не є поважною підставою для самовільного залишення місця служби.

Крім того, ні позивач ні відповідач не надали суду доказів, які б підтверджували факт наявності дозволу у позивача 20.12.2019 залишити місце служби в т.ч. і через погіршення самопочуття (хворобу) позивача або його дитини чи для проходження медичного огляду на стан сп`яніння.

Трактування позивачем подій які відбулись 20.12.2019, а саме вчасне прибуття до місця служби, непроходження інструктажу не з його вини, відсутність умислу на ухиляння від проходження служби не спростовують обставин які були встановлені в ході службового розслідування та стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Доводи апеляційної скарги про те, що з 20 грудня позивач перебував на лікарняному що виключає можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності апеляційний суд вважає безпідставними, з огляду на наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 20.12.2019 позивач прибув на службу до приміщенні Дніпровського ВП ГУНП під час виконання обов`язків інспектора чергового чергової частини, не отримав згоди від свого керівництва на залишення служби для відвідання лікарні, не поїхав до лікарні разом із представником сектору кадрового забезпечення, не звернувся до швидкої допомоги, коли відчув різке погіршення самопочуття, а залишив місце служби в супереч внутрішньому розпорядку для поліцейських.

Таким чином, наявність довідки № 22 від 20.12.2019 не може слугувати підставою для звільнення позивача від обов`язку дотримання службової дисципліни, присяги та правил службової етики.

Стосовно доводів апелянта про неврахування судом першої інстанції звукозапису розмови позивача з ОСОБА_2 апеляційний суд зазначає, що наданий позивачем звукозапис жодним чином не спростовує обставин встановлених в ході службового розслідування, а тому не може слугувати підставою для скасування дисциплінарного стягнення.

Враховуючи викладене апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач приймаючи наказ про накладення дисциплінарного стягнення діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, які передбачені Конституцією та законами України. Оскаржуваний наказ прийнятий на підставі висновків службового розслідування а під час обрання виду дисциплінарного стягнення дотримано необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), враховуючи те, яким чином позивач порушив службову дисципліну, присягу та правила службової етики, а також те, що ціллю дисциплінарного стягнення є виховання поліцейського, який його вчинив, а також запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

З урахуванням доводів і заперечень сторін, наданих ними доказів, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 241-244, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.09.2020 без змін.

Постанова набирає законної сили з 23.05.2023 та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий А.В. Суховаров

суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко