Справа № 320/10962/22
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2023 року м.Київ № 320/10962/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції м. Києва про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовною заявою до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі - відповідач), про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Зміст позову складають позовні вимоги: 1) визнати протиправними та скасувати накази відповідача від 27.01.2022 №48 "Про застосування до працівника УПП у м.Києві ДПП дисциплінарного стягнення» та від 11.03.2022 №602 о/с «По особовому складу»; 2) зобов`язати відповідача поновити позивача на посаді поліцейського взводу №1 роти №2 батальйону №1 полку №1 (з обслуговування правого берегу) з 11.03.2022.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вважає свої звільнення незаконним, оскільки жодних доказів, які б свідчили про скоєне ним адміністративного правопорушення, немає. Також в позовній заяві позивач вказує, що підставою звернення позивача з адміністративним позовом є його незгода з висновками службового розслідування, застосуванням до нього дисциплінарного стягнення та із звільненням із займаної посади відповідно до вищезазначених наказів.

Відповідач проти позову заперечив, подав до суду відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Свої заперечення проти позову відповідач аргументував тим, що, приймаючи оскаржувані рішення, діяв відповідно до своїх дискреційних повноважень та у зв`язку із підтвердженим службовим розслідуванням вчиненням позивачем дисциплінарним порушенням.

Дослідивши матеріали судової справи, суд встановив наступні обставини.

На підставі наказу Управління патрульної поліції (далі - УПП) у м.Києві Департаменту патрульної поліції (далі - ДПП) «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» від 10.01.2022 №5 проведено службове розслідування, призначене з метою перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни сержантом поліції, ОСОБА_1 (позивач), який згідно висновку КНП «Київськаа міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» 05.01.2022 перебував на службі та керував службовим транспортом 31.12.2021 в стані наркотичного сп`яніння.

Згідно висновку службового розслідування, відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування затвердили такими, що знайшли свої підтвердження, а саме: вчинення 31.12.2021 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, і про що було складено протокол від 11.01.2021 серія ААД №210900.

Позивач в не подав суду відомості, що дії відповідача по проведенню дисциплінарного розслідування та складення висновку за наслідком такого розслідування були предметом оскарження в адміністративному чи судовому порядку, як і не подав відомості про визнання недійсним висновку КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія» 05.01.2022 чи його оскарження. У суду відсутні належні та допустимі докази в розумінні ст.72 КАС України, які б спростовували фактичні обставини у зв`язку з якими відповідачем було проведено службове розслідування та в подальшому прийнято оскаржувані рішення.

Суд звертає увагу, що предметом даного позову є оскарження не службового розслідування щодо позивача (діяльність відповідача та/чи посадових осіб), а оскарження рішень відповідача, прийнятих за результатами службового розслідування, яке не було оскаржене позивачем на будь-якому його етапі. Відтак суд приймає матеріали службового розслідування, як докази в розумінні статей 73, 74 та 94 КАС України, що стали фактичною підставою для винесення оскаржуваних рішень.

Фактичні обставини, з приводу яких проти позивача було порушено дисциплінарне провадження і які позивач не спростовує належними і допустимими доказами наступні.

31 грудня 2021 року сержант поліції ОСОБА_1 з`явився до УПП у місті Києві ДПП для несення служби, пройшов інструктаж та медичний огляд, що підтверджує запис в дорожньому листі, після чого заступив до охорони громадського порядку на території Шевченківського району міста Києва.

31 грудня 2021 року близько 02 год. 30 хв. під час патрулювання в складі екіпажу відділу моніторингу та аналітичного забезпечення старшим інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 спільно зі старшим інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 , було здійснено перевірку несення служби екіпажем 1001, під час якої в поліцейського ОСОБА_1 було виявлено ознаки наркотичного сп`яніння, у зв`язку з чим останньому було запропоновано пройти огляд у лікаря-нарколога на предмет встановлення стану наркотичного сп`яніння, на що останній погодився.

Згідно висновку КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія», щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 05 січня 2022 року ОСОБА_1 перебував на службі 31 грудня 2021 року в стані наркотичного сп`яніння.

Крім того, останній під час несення служби керував службовим транспортним засобом TOYOTA PRIUS, номерний знак НОМЕР_1 , у зв`язку з чим стосовно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 1 статті 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) серії ААД № 210900 від 11 січня 2021 року, який скеровано до суду для подальшого розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства України.

Разом з тим, у ході службового розслідування було опитано командирів та працівників, яким доводилось безпосередньо працювати з ОСОБА_4 , які зазначили, що інспектор ОСОБА_1 характеризується негативно, адміністративне законодавство, відомчі акти, котрі регламентують діяльність патрульної поліції знає недосконало, за період служби неодноразово надходили скарги від колег відносно непрофесійних дій та халатного відношення до виконання службових обов`язків. Над підвищенням свого професійного рівня не працює.

В ході службового розслідування було опитано, безпосередньо, ОСОБА_1 , який пояснив, що на позитивний висновок КНП «Київська клінічна лікарня «Соціотерапія»» могли вплинути «погані» відносини з колективом, а саме під час новорічного святкування невідомі, ймовірно, додали наркотичні засоби в продукти харчування та/або напої, котрі він споживав.

Як наслідок, - суд не знайшов спростування в матеріалах справи висновку службового розслідування про те, що позивач порушив службову дисципліну, що виразилось у перебуванні під час несення служби, 31 грудня 2021 року, в стані наркотичного сп`яніння.

Суд погоджується з доводами відповідача, що законодавством України встановлені високі стандарти поведінки поліцейського полягають у тому, що поліцейській як під час несення служби, так і поза її межами, в повсякденному житті має демонструвати таку поведінку, щоб сторонні бачили в ньому еталон порядності і справедливості - високоморальну, чесну, стриману, врівноважену людину. При цьому поліцейський має не лише подавати особистий приклад, але й пропагувати етичну поведінку серед оточення та вимагати такої поведінки від інших. Суд не виключає, що позивач своїми діями, дійсність яких не була спростована позивачем, міг підривати авторитет Національної поліції в очах суспільства та знизити єдиний показник в роботі Національної поліції України - довіри населення.

Надаючи праву оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

Правові засади організації і діяльності Національної поліції України, статус поліцейських та порядок їх проходження служби визначається Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII.

Відповідно до п.1 та п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», - поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», - у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть зокрема дисциплінарну відповідальність.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч.1 ст.59 Закону України «Про Національну поліцію», - Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ч.ч. 2, 3, 4 ст.14 Дисциплінарного статуту, - службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.16 Дисциплінарного статуту, - службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.16 Дисциплінарного статуту, - службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначається Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 року N 893 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за N 1355/32807 (далі Порядок проведення службових розслідувань у НПУ).

Відповідно до норм Р.5 Порядку проведення службових розслідувань у НПУ, - проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст.22 Дисциплінарного статуту, - дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Відповідно до п.7 ст.19 Дисциплінарного статуту, - у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції

Відповідно до ч.8 ст.19 Дисциплінарного статуту, - під час визначення виду стягнення враховується характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, - дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.1 - ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту, - дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до Р.VII Порядку проведення службових розслідувань у НПУ, - у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності. Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як було зазначено і вище, відповідно до матеріалів 10 січня 2022 року за вх. № 44вн/41/11/2-2022 до відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ДПП надійшов рапорт старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ДПП капітана поліції ОСОБА_2 , щодо можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 . Наказом від 10.01.2022 № 5 за вказаним фактом призначено службове розслідування. Факт порушення службової дисципліни позивачем, що виразилось в знаходженні при виконанні службових обов`язків в стані наркотичного сп`яніння підтверджується висновком КНП «Київська міська наркологічна клінічна лікарня «Соціотерапія»». Враховуючи зазначені вище обставин, суд не має підстав виключити, що вчинок позивача при виконанні службових обов`язків дискредитує службу Національної поліції.

З матеріалів справи слідує, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції. Вина позивача в порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, тому спірні накази є правомірними та обґрунтованими, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

Суд погоджується, що застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється в порядку реалізації дискреційних повноважень уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Суд не уповноважений підмінювати своїм рішенням дискреційні повноваження відповідача щодо визначення виду санкції за вчинення дисциплінарного проступку.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Відмовити в задоволенні адміністративного позову.

2. Копію рішення надіслати (видати) сторонам.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.