Справа № 520/6811/23
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

16 травня 2023 року № 520/6811/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бадюкова Ю.В.,

при секретарі Андрущенко Д.В.,

за участі представників:

позивача Прокопенко М.І.,

відповідача Гундар Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «МІЦНІ НАПОЇ» (61145, Харківська обл., місто Харків, вул. Клочківська, будинок 197, квартира 302, )

до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (61057, вул. Пушкіська, 46, м. Харків, код за ЄДРПОУ ВП: 43983495)

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МІЦНІ НАПОЇ» (далі по тексту позивач, ТОВ «Міцні напої, товариство) звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту відповідач, ГУ ДРС у Харківській області, контролюючий орган), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 08.03.2023 №8.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що твердження про недотримання встановлених для фіскальних чеків форми та змісту, не відповідає дійсності, позаяк платіжний термінал ІD Р0045436 моделі PAX S920, встановлений у магазині за адресою: місто Харків, вулиця Різдвяна,33, ТОВ «МІЦНІ НАПОЇ», не з`єднаний з ПРРО, що підтверджується довідкою АТ "Сенс банк" від 17.02.2023 вих. № 6943- 83.8/2023. А в силу пункту 4 розділу ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 р. № 13, рядки 11-18, , зокрема рядки 15 та 16, на відсутність яких вказує контролюючий орган у Акті перевірки (реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери "ЕПЗ" (рядок 15); напис "ПЛАТІЖНА СИСТЕМА" (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16)) фіскального чека заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій.

Також, як вказує позивач, контролюючим органом не враховано, що при проведенні розрахункових операцій позивачем покупцям видавались розрахункові документи встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, а при проведенні розрахункових операцій з використанням електронного платіжного засобу - додатково видавались чеки платіжного терміналу, і вказані два документи у своїй сукупності містять всі реквізити, передбачені для розрахункової операції та підтверджують її виконання в розумінні п.п. 1, 2 ст. 3 Закону № 265/95-ВР.

За таких обставин вважає, що висновки в акті перевірки викладені без урахування усіх обставин, а спірне ППР є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 03.04.23 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі, запропонувати відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі подати до суду відзив на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що у спірному випадку відповідачем під час перевірки встановлено проведення розрахункових операцій в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів) через програмний реєстратор розрахункових операцій (далі - ПРРО) при продажу товарів у сфері торгівлі зі створенням у паперовій/електронній формі та наданням споживачеві розрахункових документів не встановленої законодавством форми та змісту, а саме: за період з 01.01.2022 року по 09.02.2023 року (включно) через ПРРО з фіскальним номером № здійснено безготівковий продаж товарів на загальну суму 175 023,00 грн, що підтверджується інформацією (електронними копіями розрахункових документів), яка у відповідності до вимог пп. 72.1.1,4 п. 72.1 ст. 72 ПК України надходить до ДПС України від платників податків.

Так, у розрахункових документах відсутні наступні обов`язкові реквізити:

- реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки) допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ»;

- напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду), що є порушенням п.1, п.2 ст. З Закону України від 06.07.95 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

З урахуванням встановленого порушення посадовими особами ГУ ДПС складено акт фактичної перевірки від 10.02.2023 (зареєстровано 13.02.2023 за № 2583/20/30/РРО/42000144) на підставі якого керівником ГУ ДПС прийнято ППР від 08.03.2023 № 8 про застосування до позивача на підставі ст. 17 Закону № 265 штрафу розміром 175023, 00 грн., що дорівнює 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів.

Відтак, відповідач вважає, що оскаржуване у даній справі податкове повідомлення-рішення від 08.03.2023 № 8 є правомірним та не підлягає скасуванню.

Ухвалою від 17.04.2023 р. клопотання представника Головного управління ДПС у Харківській області про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю МІЦНІ НАПОЇ до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено та вирішено подальший розгляд адміністративної справи № 520/6811/23 здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Позивач подала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що у випадку, коли платіжний термінал не є поєднаним або з`єднаним із РРО (ПРОО) наявність вищезазначених реквізитів у касовому чеку не вимагається та, відповідно, їх відсутність не є порушенням чинного законодавства, позаяк не містять імперативних положень, кі би зобов`язували суб`єктів господарювання забезпечувати інтеграцію програмного забезпечення платіжного терміналу до РРО. Тобто законодавець надає суб`єктам господарювання можливість як з`єднувати платіжний термінал з РРО (ПРРО) та вказувати реквізити з 11- 18 рядки, так і не з`єднувати та не вказувати такі реквізити.

Представник позивача у відкритому судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити повністю з мотивів, наведених у позовній заяві, додаткових поясненнях.

Представник відповідача у відкритому судовому засіданні проти позову заперечив, просив відмовити в його задоволенні повністю з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Посадовими особами ГУ ДПС на підставі наказу «Про проведення фактичної перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю «МІЦНІ НАПОЇ»» від 31.01.2023 року № 334-п, направлення на перевірку № 718 від 31.01.2023 р., проведена фактична перевірка магазину за адресою: м. Харків, вул. Різдвяна, буд. 33, у якому здійснює діяльність ТОВ «МІЦНІ НАПОЇ».

В ході даної фактичної перевірки встановлено проведення розрахункових операцій в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів) через програмний реєстратор розрахункових операцій (далі - ПРРО) при продажу товарів у сфері торгівлі зі створенням у паперовій/електронній формі та наданням споживачеві розрахункових документів не встановленої законодавством форми та змісту, а саме: за період з 01.01.2022 року по 09.02.2023 року (включно) через ПРРО з фіскальним номером № здійснено безготівковий продаж товарів на загальну суму 175023, 00 грн., що підтверджується інформацією (електронними копіями розрахункових документів), яка у відповідності до вимог пп. 72.1.1,4 п. 72.1 ст. 72 ПК України надходить до ДПС України від платників податків.

Так, у розрахункових документах відсутні наступні обов`язкові реквізити:

- реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки) допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ»;

- напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду).

Зазначене є порушенням п.1, п.2 ст. 3 Закону України від 06.07.95 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», про що складено акт фактичної перевірки від 10.02.2023 № 2583/20/30/РРО/42000144.

На підставі акту перевірки керівником ГУ ДПС прийнято ППР від 08.03.2023 № 8 про застосування до позивача на підставі ст. 17 Закону № 265 штрафу у розмірі 175 023, 00 грн., що дорівнює 100 відсотків вартості проданих з порушеннями, встановленими цим пунктом, товарів.

Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням - рішенням, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягають оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Відповідно до статті 1 Податкового кодексу України (надалі, ПК України), цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Функції контролюючих органів регламентовані у статті 19-1 ПК України, відповідно до якої контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, 19-1.1.13. здійснюють ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів і рідин, що використовуються в електронних сигаретах, оптової торгівлі спиртом, оптової та роздрібної торгівлі алкогольними напоями, тютюновими виробами і рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та контроль за таким виробництвом; 19-1.1.14. здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері; 19-1.1.16. здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; 19-1.1.17. проводять роботу щодо боротьби з незаконним виробництвом, переміщенням, обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального; 19-1.1.54. здійснюють інші функції, визначені законом.

Згідно із підпунктами 20.1.4.20.1.6 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, 2 регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

У відповідності з підпунктами 20.1.10.20.1.46 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати контроль за додержанням законодавства з питань регулювання обігу готівки (крім банків), порядку проведення готівкових розрахунків за товари (послуги), за наявністю ліцензій на провадження видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню відповідно до закону, торгових патентів, за додержанням порядку приймання готівки для подальшого переказу (крім приймання готівки банками), за дотриманням суб`єктами господарювання установлених законодавством обов`язкових вимог щодо забезпечення можливості розрахунків за товари (послуги) з використанням електронних платіжних засобів; під час проведення перевірки та розгляду результатів перевірки отримувати письмові пояснення від посадових (службових) осіб з питань, що стосуються предмета перевірки, та їх документальне підтвердження, у тому числі щодо здійснення особою господарської діяльності без державної реєстрації.

Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Згідно підпункту 75.1.3. пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичних перевірок регламентує стаття 80 ПК України, відповідно до якої фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) (пункт 80.1).

Пунктами 80.1, 80.2 статті 80 Податкового кодексу України визначено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Процедура допуску посадових осіб контролюючих органів до проведення фактичної перевірки, яка здійснюється у відповідності до приписів статті 81 Податкового кодексу України передбачена пунктом 80.5 статті 80 Податкового кодексу України.

Так, саме на етапі допуску до перевірки платник податків може поставити питання про необґрунтованість її призначення та проведення, реалізувавши своє право на захист від безпідставного та необгрунтованого здійснення податкового контролю щодо себе. Водночас, допуск до перевірки нівелює правові наслідки процедурних порушень, допущених контролюючим органом при призначенні податкової перевірки.

Якщо допуск до проведення перевірки відбувся, то в подальшому предметом розгляду в суді може бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, дотримання якого контролюється контролюючим органом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові від 13.02.2018 у справі №804/5402/14.

Так, законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06.07.1995 №265/95-ВР (далі - Закон №265/95- ВР) визначено правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг; дія його поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до абз. 5 статті 2 Закону № 265/95 ВР реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для виконання платіжних операцій. До реєстраторів розрахункових операцій належать: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо.

Програмний реєстратор розрахункових операцій - програмний, програмно-апаратний або програмно-технічний комплекс у вигляді технологічного та/або програмного рішення, що використовується на будь-якому пристрої та в якому фіскальні функції реалізовані через фіскальний сервер контролюючого органу і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з приймання готівки для виконання платіжних операцій. Контролюючий орган забезпечує безоплатне програмне рішення для використання суб`єктом господарювання (абзац 37 статті 2 Закону №265/95 ВР) .

Розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ, тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателем електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну (абзац дев`ятнадцятий статті 2 Закону №265/95 ВР) .

Згідно п.п. 1-5 статті 3 Закон №265/95-ВР, суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані:

1) проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;

2)надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);

3) застосовувати реєстратори розрахункових операцій, що включені до Державного реєстру реєстраторів розрахункових операцій, та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з додержанням встановленого порядку їх застосування;

4) забезпечувати цілісність пломб реєстратора розрахункових операцій та незмінність його конструкції та програмного забезпечення;

5) у разі незастосування реєстраторів розрахункових операцій або програмних реєстраторів розрахункових операцій у випадках, визначених цим Законом, проводити розрахунки з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки з додержанням встановленого порядку їх ведення, крім випадків, коли ведеться облік через електронні системи прийняття ставок, що контролюються у режимі реального часу центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Частиною 1 ст. 8 Закону № 265/95 ВР передбачено, що форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням РРО або ПРРО чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Форма та зміст розрахункових документів передбачені пунктом 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, Порядку подання звітності, пов`язаної із використанням книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), форми №ЗВР-1 Звіту про використання книг обліку розрахункових операцій (розрахункових книжок), затверджених наказом Міністерства фінансів України від 21,01.2016 №13, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за №220/28350 (далі-Положення).

Як вже зазначалось раніше, в ході фактичної перевірки позивача встановлено проведення розрахункових операцій в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів) через програмний реєстратор розрахункових операцій (далі - ПРРО) при продажу товарів у сфері торгівлі зі створенням у паперовій/електронній формі та наданням споживачеві розрахункових документів не встановленої законодавством форми та змісту, а саме: за період з 01.01.2022 року по 09.02.2023 року (включно) через ПРРО з фіскальним номером № здійснено безготівковий продаж товарів на загальну суму 175 023, 00 грн.

В розрахункових документах відсутні наступні обов`язкові реквізити:

-реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки) допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери «ЕПЗ»;

-напис «ПЛАТІЖНА СИСТЕМА» (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду).

Відповідно до п. 1 розд. І Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13), цим Положенням визначено форми і зміст розрахункових документів / електронних розрахункових документів, які в обов`язковому порядку мають надаватися особам, які отримують або повертають товар, отримують послуги або відмовляються від них, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням інтернету, при здійсненні розрахунків суб`єктами господарювання для підтвердження факту: продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) коштів у сфері торгівлі, ресторанного господарства та послуг; здійснення операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, якщо такі операції виконуються не в касах банків; здійснення операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів.

Так, відповідно до пунктів 1, 2 розділу II Положення № 13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ/електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги).

Даним розділом Положення №13 також визначені обов`язкові реквізити, які має містити фіскальний чек.

Згідно з п. 2 розд. II Положення № 13 фіскальний касовий чек має містити такі обов`язкові реквізити:

-реквізити електронного платіжного засобу (платіжної картки), допустимі правилами безпеки платіжної системи, перед якими друкуються великі літери "ЕПЗ" (рядок 15);

-напис "ПЛАТІЖНА СИСТЕМА" (найменування платіжної системи, платіжний інструмент якої використовується, код авторизації або Інший код, що ідентифікує операцію в платіжній системі та/або код транзакції в платіжній системі, значення коду) (рядок 16).

Як вже було зазначено вище, вказані обов`язкові реквізити у фіскальних чеках позивача були відсутні.

Пунктом 3 розділу І Положення № 13 передбачено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів, У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.

Відповідно до п. 4 розд. II Положення № 13 рядки 11-18 фіскального чека заповнюються у разі застосування під час проведення розрахунків з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) платіжного терміналу, з`єднаного або поєднаного з реєстратором розрахункових операцій.

Згідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 02.02.2022 по справі № 500/6845/21, - Закон України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265) установлює безпосередній зміст обов`язку суб`єктів господарювання та порядок його виконання, а Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затверджене наказом Міністерства фінансів України від 21 січня 2016 року № 13 (далі - Положення № 13), форму його реалізації (форму і зміст документів, які є складовими звітності).

З урахуванням змісту норм Положення № 13, потрібно бачити різницю між недоліком реквізиту в розрахунковому документі та відсутністю відповідного реквізиту взагалі. У першому випадку неможливо стверджувати, що документ втрачає статус розрахункового, а в другому - такий документ не приймається як розрахунковий.

Таким чином, суд не приймає посилання представника позивача на той факт, що реквізити, котрі не були зазначені у розрахунковому документі містяться у квитанції, виданій покупцю платіжним терміналом, який не з`єднаний з ПРРО у магазині позивача через що, у сукупності із розрахунковим документом, містять усю необхідну інформацію, тому що ані платіжний термінал, ані квитанція, котра роздрукована таким платіжним терміналом в розумінні чинного законодавства України не є РРО або ПРРО та розрахунком документом відповідно. А тому зміст документу, який не є розрахунковим не приймається судом до уваги.

Отже, встановлені судом обставини справи на підставі належних та допустимих доказів, підтверджують факт допущеного позивачем порушення щодо застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Таке порушення є підставою для застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій, а тому оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте обґрунтовано та в межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавство України.

Частинами першою, другою статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до положень частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У цій справі, заперечуючи проти позову, відповідачем доведено правомірність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, оскаржуване рішення прийняте з дотриманням інших вимог частини другої статті 2 КАС України, у зв`язку із чим у задоволенні позовних вимог про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення належить відмовити.

З огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, за відсутності доказів понесення відповідачем судових витрат, підстав для їх розподілу немає.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МІЦНІ НАПОЇ» (61145, Харківська обл., місто Харків, вул. Клочківська, будинок 197, квартира 302, ) до Головного управління Державної податкової служби у Харківській області (61057, вул. Пушкіська, 46, м. Харків, код за ЄДРПОУ ВП: 43983495) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без задоволення.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 23.05.2023 р.

Суддя Бадюков Ю.В.