Справа № 520/494/23
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2023 р. № 520/494/23

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Вінницького обласного художнього музея (вул. Соборна, буд. 21,м. Вінниця,Вінницький район, Вінницька область,21050) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов.,м. Харків,61022), третя особа - Управління поліції охорони у Вінницькій області (пров. Залізничний, буд. 4,м. Вінниця,Вінницький район, Вінницька область,21034) про визнання протиправним та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Вінницький обласний художній музей, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-Ь, проведеної та оприлюдненої Вінницьким обласним художнім музеєм.

2. Стягнути з Північно-Східного офісу Держаудитслужби на користь Вінницького обласного художнього музею за рахунок бюджетних асигнувань Північно-Східного офісу Держаудитслужби судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 гривень, а також витрати за послуги про надання правничої допомоги в розмірі 7481,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-Ь, проведеної та оприлюдненої Вінницьким обласним художнім музеєм є протиправним та таким, що порушує права позивача, а тому підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 12.01.2023 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача 09.02.2023 року надано відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що оскаржуваний позивачем висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-Ь, проведеної та оприлюдненої Вінницьким обласним художнім музеєм є таким, що винесений в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Третя особа - Управління поліції охорони у Вінницькій області, правом на надання пояснень не скористалась.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України зазначено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на вищезазначені приписи Кодексу адміністративного судочинства України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін в порядку письмового провадження за наявними в матеріалах справи доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що наказом Північно-східного офісу Держаудитслужби від 30.11.2022 № 23-3 прийнято рішення про початок моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-b, яку проведено та оприлюднено Вінницьким обласним художнім музеєм, з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі.

19.12.2022 Держаудитслужбою в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-b, проведеної позивачем.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Також судом встановлено, що відповідачем в висновку, за результатами моніторингу закупівлі № UA-2022-02-18-001755-с, оприлюдненому на Веб-порталі Уповноваженого органу (blob:https://prozorro.gov.ua/7f84c7b9-73f2-4d09-ac33-8e60359cl095) зазначено, що «За результатами моніторингу встановлено, що зазначена переговорна процедура закупівлі застосовна відповідно до абзацу 4 пункту 2 частини другої статті 40 Закону з підстави: через відсутність конкуренції з технічних причин, яка має бути документально підтверджена замовником, внаслідок чого роботи, товари чи послуги можуть бути виконані, поставлені чи надані виключно певним суб`єктом господарювання. За результатами аналізу питання дотримання законодавства щодо оприлюднення інформації встановлено, що Замовником в електронній системі закупівель 31.01.2022 оприлюднено договір укладений з Управлінням поліції хорони у Вінницькій області, за ціною 1 305 291,49 грн з ПДВ (п 3.1 Договору). Відповідно до вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель інформацію про закупівлю, зокрема, договір про закупівлю та всі додатки до нього протягом трьох робочих днів з дня його укладення. За результатами моніторингу встановлено, що Замовником станом на 15.12.2022 не оприлюднено Додатки 1,2 до Договору, чим порушено вимогу, визначену пунктом десятим частини першої статті 10 Закону.»

Згідно запиту, оприлюдненого в системі Прозорро до Замовника ставились такі питання:

«Запит замовнику на пояснення

Дата: 2022-12-07 18:13:18

Запит про надання пояснення

У межах проведення моніторингу закупівлі «Послуги охорони музею» (інформацію про закупівлю опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі закупівель Prozorro за номером UA-2022-01-14-001470-b) та відповідно до пунктів б та 11 статті 10 Закону України від 26.01.1993 №2939-ХП «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та частини 5 статті 8 Закону України від 25.12.2015 № 922- VIII «Про публічні закупівлі», виникла необхідність в отриманні пояснення з документальним підтвердженням.

1. Яким чином та на підставі яких документів вами здійснено обґрунтування розміру бюджетного призначення та визначено його очікувану вартість. Також: надати посилання на сторінку власного веб-сайту або офіційного веб-сайту головного розпорядника бюджетних коштів, на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі відповідно до вимог пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів» (зі змінами).

2. Яким чином та на підставі яких документів замовником здійснено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі. Так згідно з п.10. Категорій об`єктів державної форми власності та сфер державного регулювання, які підлягають охороні органами поліції охорони на договірних засада, затверджених Постановою КабінетуМіністрів України від 21.11.2018 №975, до категорій включені Музейні заклади, в яких зберігаються музейні предмети державної частини Музейного фонду України, внесені до Державного реєстру національного культурного надбання. Надати документальне підтвердження внесення до даного реєстру.

Пояснення (інформацію, документи) необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення цього запиту.».

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Положення про Державну аудиторську службу України, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

За змістом частини 1 статті 13 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» дії або бездіяльність посадових осіб органу державного фінансового контролю можуть бути оскаржені в судовому або адміністративному порядку.

Диспозиція цієї статті передбачає оскарження дій службової особи, які пов`язані з порушенням порядку проведення моніторингу закупівель; дій щодо проведення моніторингу закупівель без установлених законом підстав та/або з порушенням чинного законодавства тощо.

Відповідно до частини 4 статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25.12.2015, зі змінами (далі за текстом Закон № 922), Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

При цьому частиною 1 статті 8 Закону № 922 передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Частиною 2 статті 8 Закону № 922 передбачено, що рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із підстав, установлених цією частиною.

Постановою KM України від 21.11.2018 №975 затверджено категорії об`єктів державної форми власності та сфер державного регулювання, які підлягають охороні органами поліції охорони на договірних засадах. До зазначених категорій включено об`єкти, де розміщуються органи державної влади.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про охоронну діяльність», п.13.13 Ліцензійних умов провадження охоронної діяльності, затверджених Постановою KM України від 18.11.2015 №960, мають охоронятися виключно державними підприємствами та організаціями ряд окремих особливо важливих об`єктів права державної власності, що визначені в Порядку, затвердженому Постановою KM України від 19.06.2013 №421, Згідно цієї постанови, наказом МВС України від 01.03.2015 №1053 затверджено Критеріїв (ознаки), посилаючись на які, замовники повинні охоронятись виключно підрозділами державними - підприємствами та організаціями на підставі договорів про надання охоронних послуг.

До Переліку може включатись об`єкт, який має хоча б одну з таких ознак:

на ньому зберігаються:

наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори згідно з Переліком наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 травня 2000 року № 770;

історичні та культурні цінності загальнодержавного значення;

на ньому виробляються та/або зберігаються:

озброєння, ракети, боєприпаси, вибухові речовини, вогнепальна спортивно-мисливська зброя, спеціальні засоби, заряджені речовинами сльозоточивої та дратівної дії, засоби активної оборони;

запаси пально-мастильних матеріалів, речового та продовольчого майна;

на ньому здійснюються:

водопостачання населених пунктів з резервуарами питної води;

захоронення радіоактивних відходів;

провадження діяльності, пов`язаної з державною таємницею;

операцій з дорогоцінними металами і дорогоцінним камінням, дорогоцінним камінням органогенного утворення, напівдорогоцінним камінням;

оцінювання якості освіти, проведення та перевірка результатів зовнішнього незалежного оцінювання;

спортивні та/або розважальні заходи;

надання медичної допомог» та медичних послуг;

на ньому розміщується орган державної влади;

має стратегічне значення для економіки і безпеки держави відповідно до Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 березня 2015 року №83;

належить до об`єкта підвищеної небезпеки відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки».

Суд зазначає, що оскільки на території Вінницької області не зареєстровані, як окремі юридичні особи, інші органи поліції охорони, позивачем було переговорну процедуру закупівлі послуг охорони із Управлінням поліції охорони у Вінницькій області, відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 40 Закону України «Про публічні закупівлі».

Також суд зазначає, що відповідачем не прийнято до уваги повідомлення, оприлюднене замовником в межах встановленого Законом строку в електронній системі Прозорро:

«У зв`язку з помилкою яка була допущена технічно при завантаженні договору, наразі прохання вважати предмет договору : Охорона будівель і території музею, в т. ч. фізична та за допомогою технічних засобів, супровід, технічне обслуговування системи відеоспостереження, охоронної та пожежної сигналізації, пожежне спостереження -актуальним та діючим (правильний договір завантажено в розділ "документи договору"). Та прохання не брати до уваги протокол УО №2, який являється неактуальним.)).

Таким чином, замовником було повідомлено про технічну помилку при оприлюдненні договору та про неможливість її усунути з технічних причин.

Суд зазначає, що Форма висновку та порядок його заповнення затверджені наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552 «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі та порядку його заповнення», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 жовтня 2020 р. за № 958/35241.

Законодавчими приписами регламентовано право на оскарження висновку замовником у разі його незгоди з інформацією, викладеною у висновку, що, в свою чергу, унеможливлює визнання його таким, що має лише рекомендаційний характер та не породжує для позивача жодних правових наслідків.

У рішення від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France) Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Відповідно до ч.3. Розділу ПІ Наказу № 86 від 23.04.2018 р. «Про затвердження форми висновку про результати моніторингу закупівлі та порядку його заповнення», у разі виявлення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, Відповідач повинен був зазначити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення. Однак Відповідачем не виконано цієї вимоги.

Відповідач в п. 3. висновку зазначає, що «...З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управлінням Північно-східного офісу Держаудитслужби в Луганській області зобов`язує здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень у подальшому, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення статті 10 Закону та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументів заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.»

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що ЗУ «Про публічні закупівлі» встановлено два варіанта поведінки у разі виявлення порушення законодавства з питань публічних закупівель:

1. Внесення змін до тендерної документації (ч. 2 ст. 24);

2. Відміна закупівлі (п. 2. ч. 1. ст. 32).

Таким чином суд дійшов висновку, що відповідачем було встановлено спосіб усунення порушення законодавства з питань публічних закупівель, який не передбачений п. 3 Розділу ІІІ Наказу № 86, а отже висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-Ь, проведеної та оприлюдненої Вінницьким обласним художнім музеєм є таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Вінницького обласного художнього музея (вул. Соборна, буд. 21,м. Вінниця,Вінницький район, Вінницька область,21050) до Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під., 10 пов.,м. Харків,61022), третя особа - Управління поліції охорони у Вінницькій області (пров. Залізничний, буд. 4,м. Вінниця,Вінницький район, Вінницька область,21034) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити в повному обсязі.

Скасувати висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу переговорної процедури № UA-2022-01-14-001470-Ь, проведеної та оприлюдненої Вінницьким обласним художнім музеєм.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь Вінницького обласного художнього музея сплачений судовий збір у сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.