Справа № 320/11942/22
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2023-04-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 квітня 2023 року Київ № 320/11942/22

Київський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Брагіної О.Є.;

при секретарі судового засідання - Кучеренко А.О.;

за участі:

позивача - ОСОБА_1 ;

представників позивача - адвокатів Войченко С.В.; Ірзи А.І.;

представника відповідача - Лисенко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного позовного провадження, адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в м. Києві

про визнання протиправними та скасування наказів, звільнення зі служби в поліції, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

в с т а н о в и в:

до Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в м. Києві про визнання протиправним та скасування наказів відповідачем №1229 про притягнення до дисципілнарної відповідальності окремих поліцейських Печерського УП, в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності та №1841 о/с від 28.11.2022 про особовий склад; поновлення на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП у м. Києві; стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ НП в м. Києві на його користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28.11.2022 по день прийняття судовог рішення; рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказав, що 18.11.2022, наказом начальником ГУ НП у м. Києві №1229 його було притягнуто до дисциплінарної відповідальнсті у вигляді звільнення зі служби в поліції; 28.11.2022, наказом начальника ГУ НП у м. Києві по особовому складу №1841 о/с звільнено з посади старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП в м. Києві. Позивач вважає своє звільнення безпідставним, оскільки він не допускав порушення Законів України "Про Національну поліцію", "Про звернення громадян", Дисциплінарного стату Національної поліції України, Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах внутрішніх справи та інших нормативно-правових актів, якими врегламентована діяльгність працівника правоохоронного органу.

За висновком службового розслідування підставою для звільнення ОСОБА_1 , за його твердженням, стало можливе порушення законодавства у сфері інформації та використання можливостей Інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" у особистих цілях, не пов`язаних із безпосереднім виконанням службових завдань", а також списання "до справи" матеріалів єдиного обліку, які підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись з висновками службового розслідування та прийнятим за його наслідком рішення, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.02.2023 було відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог подав відзив, в якому зазначив про таке: зміст позовної заяви зводиться до вибіркового цитування норм матеріального права та твердження про передчасність, на думку позивача, прийняття ГУНП у м. Києві рішення про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Так, начальник Печерського УП ГУНП у м. Києві полковник поліції ОСОБА_25, виявивши факт порушення службової дисципліни, законодавства України у сфері захисту інформації та використання можливостей інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» в особистих цілях позивачем, повідомив про це, 16.09.2022, доповідною запискою начальника ГУ НП в м. Києві для вжиття відповідних заходів реагування.

3 метою перевірки наведеної інформації та, встановлення усіх обставин порушення, відповідно до статей 14,15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, наказом ГУНП у м. Києві від 12.10.2022 № 1327 «Про призначення та проведення службового розслідування» за наведеним фактом було призначено службове розслідування та затверджено склад дисциплінарної комісії, якій було доручено провести службове розслідування в установленому порядку.

У ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено наступне:

31.08.2022, за вих. №5694/125/52/01-2022, керівництвом Печерського УП направлено письмовий запит до управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП у м. Києві з метою отримання інформації, які дії у період часу з 01.03.2022 по 30.08.2022 здійснювалися ОСОБА_1 у ITC ШПНІ.

06.09.2022, до Печерського УП з УІАП ГУНП у м. Києві за вих. № 3341/125/31/01-2022 надійшли витяги з електронного системного журналу реєстрації роботи користувачів підрозділів апарату, окремих та територіальних (відокремлених) підрозділів ГУНПІ у м. Києві, де зафіксовано пошукові дії ОСОБА_1 в системі ШНП. За результатом вивчення, наданої УІАП ГУНП у м. Києві установлено, що ОСОБА_1 для отримання даних із реєстрів та баз даних системи ІНП використовува власний логін НОМЕР_5. У період часу із 01.03.2022 по 30.08.2022 вищезазначений поліцейський здійснив 934 пошукових запити у системі ІПНП.

У ході службового розслідування членами дисциплінарної комісії ретельно вивчався та з метою визначення правомірності перевірявся кожен пошуковий запит, здійсненний позивачем в системі ІНП.

За результатом їх перевірки та аналізу виявлено 9 фактів безпідставної перевірки осіб в підсистемі «особа» ІНІ та 1 факт безпідставної перевірки транспортного засобу в підсистемі « Гарпун » ІПНП, а саме:

- 24.05.2022, о 12.14 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , загальна кількість запитів - 2. Разом із цим, старший оперуповноважений 23.06.2022, о 08.09 з IP-адреси НОМЕР_1 здійснив повторну перевірку вищезазначеного громадянина, загальна кількість запитів - 7. Згідно інформації наданої відділом кадрового забезпечення Печерського УПІ ОСОБА_4 є колишнім співробітником Печерського РУ ГУ МВС України по м. Києву та проходив службу в органах внутрішніх справ на посаді оперуповноваженого;

- 24.05.2022, о 12.14. ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 2. Разом із цим, останній 23.06.2022, о 08.09 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив повторну перевірку ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 5;

- 24.05.2022, о 12.14 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 35. Також, під час перевірки зазначеної особи позивач неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо нададуть значний беззмістовний набір даних. Разом із цим, ОСОБА_3 23.06.2022, о 19.38 з ІР-адреси НОМЕР_1 повторно здійснював перевірку облікових даних ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 48. Аналогічно із вищезгаданим випадком 23.06.2022 здійснювалося направлення запитів, які завідомо наддадуть значний беззмістовний набір даних;

- 21.06.2022, о 12.22 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , загальна кількість запитів - 29;

- 30.05.2022, о 20.40 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку транспортного засобу державний номер НОМЕР_2 , загальна кількість запитів - 3. Водночас, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 30.05.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 30.05.2022 по 08.00 31.05.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Перевірка транспортного засобу д.н. НОМЕР_2 здійснювалася з IP-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 27.06.2022, о 17.50 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_9 , загальна кількість запитів - 15;

- 05.07.2022, о 20.19 ОСОБА_10 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_11 , загальна кількість запитів - 19. Також, під час перевірки цього чоловіка оперуповноважений неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо могло надати значний беззмістовний набір даних. Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Однак, перевірка ОСОБА_11 за обліками ІГНІІ здійснювалася з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 05.07.2022, о 22.42 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_12 , загальна кількість запитів - 20. Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Однак, перевірка ОСОБА_12 за обліками ІПНП здійснювалася із з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 12.07.2022, о 09.32 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , загальна кількість запитів - 1. Згідно даних ІПНП та державної міграційної служби України вищезазначений громадян з 01.12.2019 рахується померлою особою, а відповідно виникають обґрунтовані підозри щодо законності здійсненої перевірки. Зокрема, у ході службової діяльності ОСОБА_3 не міг здійснювати перевірку облікових даних померлої особи, а відповідно його дії є неправомірними та безпідставними;

- 28.07.2022, о 10.19 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_14 , загальна кількість запитів - 28. Також, під час перевірки цього чоловіка оперуповноважений неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо наддадуть значний беззмістовний набір даних;

- 08.08.2022 о 15.17, ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_15 , загальна кількість запитів - 69. У свою чергу, така значна кількість пошукових запитів по вищезазначеному громадянину із зміною деяких персональних даних свідчить про безпідставну хаотичну перевірку особи;

Установлено також, що в період часу з 01.03.2022 по 30.08.2022 у старшого оперуповноваженого ОСОБА_1 на виконанні знаходилось 3 матеріали єдиного обліку та 1 матеріал вхідної кореспонденції. Після вивчення та аналізу вищезазначених матеріалів, дисциплінарною комісією встановлено, що особи, які перевірялися ОСОБА_1 за обліками ІПНІ будь-яким чином не пов?язані із матеріалами вхідної кореспонденції та єдиного обліку, які перебували у нього на виконанні. Тобто, особи, персональні дані яких вивчав позивач, не являлись заявниками або іншими учасниками події у матеріалах, які офіційно доручались йому на виконання.

Разом із цим, згідно інформації режимно-секретного сектору Печерського УП, ОСОБА_3 із 24.02.2022 був позбавлений доступу до державної таємниці.

У свою чергу, це унеможливлювало заводити оперативно-розшукові справи, здійснювати оперативно-розшукові заходи, опрацьовувати матеріали та секретну інформацію, що має ступені секретності «Цілком таємно» і «Таємно».

Крім цього, встановлено, що у період часу з 01.01.2022 по 30.08.2022 ОСОБА_3 не отримував на виконання доручення слідчих або дізнавачів у порядку статті 41 КПК України, що підтверджується інформацією сектору документального забезпечення Печерського УПІ та керівництва відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу поліції.

Хоча, ОСОБА_3 повністю не заперечував факт того, що він здійснював перевірку вищезазначених осіб з використанням можливостей ІПНП, однак, у ході проведення службового розслідування, не надавав дисциплінарній комісії будь-яких доказів, що підтверджують законність проведених ним перевірок.

Враховуючи вищевикладене, члени дисциплінарної комісії дійшли висновку, що ОСОБА_3 неодноразово здійснював безпідставні перевірки осіб за обліками ІПНП. Ці дії будь-яким чином не були пов?язані із безпосереднім виконанням його функціональних обов`язків, а отримана ним службова інформація з обмеженим доступом використовувалася у приватних цілях. У межах службового розслідування, встановити яким саме чином була використана дана інформація не можливо з об`єктивних причин, а отже не можливо й осягнути обсяг збитків, завданих Національній поліції Україні та суспільству.

Такі дії призвели до порушення основоположних прав і свобод людини в частині забезпечення захисту інформації, яка використовується правоохоронними органами для реалізації прав, свобод й законних інтересів суспільства. Реалізація повноважень Національної поліції України на отримання інформації, необхідної для виконання покладених на неї завдань, не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні та інші права свободи й законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

У свою чергу, керівництвом Головного управління та Печерського УП вживалися невідкладні заходи щодо недопущення у підрозділі поліції порушень чинного законодавства України під час використання можливостей ІНІІ.

Зокрема, з метою належного дотримання особовим складом Печерського УП вимог інформаційної безпеки 06.07.2022 за вих. N° 3269/125/01/31-2022 до органу поліції скеровано лист за підписом начальника Головного управління щодо обов`язкового дотримання наступних вимог під час роботи з ІПНП:

- заборонено розголошувати в будь-який спосіб інформацію, яка стала відома у зв?язку з виконанням посадових обов?язків, крім випадків визначених законом;

- заборонено передавати свої облікові дані (логін) іншим особам;

- заборонено залишати робоче місце без виходу із системи ПНП, якщо системою можуть скористатися інші особи;

- заборонено здійснювати безпідставну перевірку осіб, автотранспорту, адрес тощо;

- заборонено використовувати інформацію, отриману з ІПНП, у приватних цілях, не пов?язаних з виконанням службових обов?язків Користувачі зобов?язані використовувати інформацію виключно у рамках чинного законодавства України.

Кожна дія поліцейського щодо отримання інформації з інформаційних ресурсів фіксується та зберігається у спеціальному електронному архіві, включно з інформацією про поліцейського, який здійснював запит, вид отриманої інформації та час здійснення запиту.

У разі порушень прав і свобод людини, пов?язаних з обробкою інформації та, у випадку виявлення фактів неправомірного використання службової інформації, поліцейські несуть персональну дисциплінарну, адміністративну та кримінальну відповідальність.

Цю інформацію ОСОБА_1 було доведено під особистий підпис, що підтверджується спеціальною відомістю (відомість міститься в додатках)

Разом із цим, ОСОБА_3 під час оформлення доступу до системи ІПНП підписав зобов?язання щодо дотримання вимог про нерозголошення персональних даних. Зокрема, цим документом визначено, що поліцейським під час роботи із системою ІПНП заборонено опрацьовувати інформацію або здійснювати пошукові запити до інформаційних підсистем ІНП, якщо це не пов?язано з безпосереднім виконанням покладених службових обов?язків, у тому числі на прохання сторонніх осіб. Також, заборонено використовувати інформацію з системи ІПНП з приватною або будь-якою іншою метою, не пов?язаною із виконанням функціональних обов?язків.

Таким чином, позивач належним чином був попереджений про можливі негативні наслідки, які можуть настати за порушення законодавства у сфері захисту інформації. Незважаючи на встановлені заборони, останній здійснив порушення нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України.

У ході проведення службового розслідування знайшли своє об?єктивне підтвердження інші факти порушення службової дисципліни, а також прав, свобод та законних інтересів громадян в частині незабезпечення належного реагування та розгляду заяв і повідомлень щодо вчинення кримінальних або адміністративних правопорушень.

Так, під час вивчення матеріалів єдиного обліку, розглянутих у 2022 році на підставі Закону України «Про звернення громадян», виявлено 5 матеріалів єдиного обліку, які відповідно до вимог статті 214 КПК України підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Однак, поліцейськими Печерського УП списані «до справи», незважаючи на явні ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, 04.08.2022, на спецлінію « 102» Національної поліції України від громадянина ОСОБА_18 надійшло повідомлення з інформацією, що того ж дня, близько 21.00 невстановлена особа таємним шляхом викрала сумку у якій знаходилося 1000 гривень та мобільний телефон «HUAWEI». Дане повідомлення зареєстровано в Журналі єдиного обліку заяв і повіломлень про вчиненні кримінальні, адміністративні правопорушення та інші події Печерського УП за № 17345, 18105 від 04.08.2022.

У подальшому, керівництвом підрозділу виконання вищезазначеного матеріалу доручено старшому оперуповноваженому капітану поліції ОСОБА_1, який, в порушення вимог частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» та пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, не дослідив усі порушенні у зверненні питання, не зв?язався із заявником та за результатом перевірки склав довідку, яка за змістом не відповідає порушеним у зверненні питанням. Поряд із цим, ОСОБА_3 провів неповну та необ?єктивну перевірку про результати якої письмово не поінформував автора звернення у встановлений чинним законодавством України строк.

Аналогічним чином. ОСОБА_1 прийнято неправомірне рішення щодо списання «до справи» матеріалу за зверненням громадянина ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого у ЄО Печерського УП за №17783 від 09.08.2022.

Крім того, 22.08.2022 на спецлінію « 102» Національної поліції України від диспетчера бригади швидкої медичної допомоги надійшло повідомлення щодо отримання тілесних ушкоджень громадянином ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Ці повідомлення зареєстровані у Журналі ЄО Печерського УП за №19160 та 19174 від 22.08.2022.

Членами дисциплінарної комісії здійснено телефонне опитування ОСОБА_22 та ОСОБА_20 з питань, що стосувалися розгляду їх звернень до поліції. У ході розмови із громадянами установлено, що ОСОБА_3 жодним чином із ними не зв?язувався для уточнення додаткових обставин справи та, не запропоновував їм написати письмову заяву щодо вчинення кримінального правопорушення. Внаслідок, чого громадяни залишися невдоволеними роботою поліцейських та станом реагування на свої звернення.

Письмово опитаний в ході проведення службового розслідування ОСОБА_3 повідомив, що він здійснює вхід до системи ІПНІ з допомогою логіна ROGLAV. Цей логін та пароль постійно відкритий на комп?ютері у його службовому кабінеті в адміністративній будівлі Печерського УП. Усі особи, які працюють разом із ним у службовому кабінеті можуть користуватися його комп?ютером. Свій персональний логін та пароль будь-яким третім особам він не передав. Однак, його персональний логін та пароль від ІПНП постійно відкритий на його робочому комп?ютері, де працюють інші поліцейські, які безперешкодно можуть користуватися його комп?ютером. Після виходу із службового кабінету та закінчення роботи в системі ІПНП, останній вихід із ІПНП не здійснює, а залишає відкритим систему на своєму робочому комп?ютері. Також, ОСОБА_3 зазначив, що можливостями системи ІПНП у приватних цілях він не користується. 3 приводу перевірки вищезазначених громадян за обліками інформаційної підсистеми «Особа» та «Гарпун» ІПНП останній зазначив, що він можливо здійснював перевірку цих громадян, але точно не пам?ятає. В частині неналежного розгляду звернень громадян ОСОБА_3 пояснив, що він не заперечує факт того, що саме він здійснював перевірку матеріалів єдиного обліку №17783, 17345 та 18105, однак вважає, що перевірку він провів згідно вимог чинного законодавства України.

Начальник відділу кримінальної поліції Печерського УП майор поліції ОСОБА_23 повідомив, що ОСОБА_3 , з метою ефективного виконання покладених на нього службових завдань та своїх функціональних обов?язків, забезпечений персональним доступом до системи ІНПІ. Доступ до системи ІПНП він здійснював зі свого службового кабінету, що розташований в адмінбудівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30 . ОСОБА_23 , ознайомившись із списком осіб, яких перевіряв позивач в системі ІПНП, зазначив, що він або інші керівники відділу кримінальної поліції будь-яких вказівок здійснювати перевірку вищезазначених осіб ОСОБА_1 не надавали. Ці дії є його особистою ініціативною та будь-яким чином не пов?язані із виконанням службових завдань. Разом із цим, останній повідомив, що ОСОБА_3 систематично допускає порушення службової дисципліни, не виконує накази безпосереднього керівника, роботу виконує неефективно та дозволяє собі не відвідувати робоче місце без надання будь-яких підтверджуючих документів.

ОСОБА_24 повідомив, що під час проведення ОСОБА_1 перевірок за вищезазначеними зверненнями громадян він наголошував на проведенні ретельної перевірки, однак не зміг здійснити належний контроль за діями підпорядкованого особового складу, але ОСОБА_1 він постійно нагадував на неухильному дотриманні вимог нормативно-правових актів, що регламентують діяльність Національної поліції України.

Таким чином, у ході проведення службового розслідування установлено, що капітан поліції ОСОБА_3 допустив порушення вимог частини першої статті 28 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України "Про звернення громадян", пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого, третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНІ у м. Києві від 06.07.2022 № 3269/125/01/31-2022.

Враховуючи вищевикладене, члени дисциплінарної комісії були зобов`язані вжити невідкладних заходів реагування та суворі заходи дисциплінарного пливу до винних поліцейських, які неправомірно та безпідставно отримували інформацію про осіб із реєстрів системи ІНП та використовували її у приватних чи особистих цілях.

ОСОБА_3 своїми діями допустив дискредитацію високого звання поліцейського, що полягає у вчиненні проступку, який підриває довіру громадськості до поліцейських та авторитет Національної поліції України в цілому та є несумісним з подальшим проходженням служби в поліції. Ці проступки є діянням проти інтересів служби, суперечать взятим на себе зобов?язанням та призвели до порушення основоположних прав і свобод людини в частині забезпечення захисту інформації, яка використовується правоохоронними органами для реалізації прав, свобод й законних інтересів суспільства.

Дисциплінарною комісією службове розслідування проведено на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушників, ступінь їх вини, обставини, що пом?якшують або обтяжують їх відповідальність, попередню поведінку поліцейського, їх ставлення до служби.

Так, від керівництва відділу кримінальної поліції надійшла службова характеристика ОСОБА_1 негативного змісту.

Зокрема, за час служби в Печерському УП позивач зарекомендував себе із негативного боку. При виконанні наказів безпосереднього та прямого керівника дозволяє собі його обговорення та критику. Наявні непоодинокі випадки невиконання вказівок керівництва управління поліції та відділу кримінальної поліції. Дозволяє собі безпідставно не відвідувати робоче місце без надання будь-яких підтверджуючих документів своєї відсутності на службі та повідомлення безпосереднього керівника. За час проходження служби в Печерському УП неодноразово притягувався до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни та Правил внутрішнього службового розпорядку дня поліцейських, державних службовців та цивільного персоналу Печерського УПІ. Не користується авторитетом та повагою серед колег та особового складу Печерського УП. Систематично виникають певні конфліктні ситуації та сварки із колегами по роботі.

Наказом ГУНП у м. Києві від 17.11.2021 №1319 ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за безпідставну відсутність на своєму робочому місці та не- повідомлення свого безпосереднього керівника. До ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Оскільки, як вважає уповноважений представник НП, позивач не відповідає високому званню поліцейського, а його дії суперечать основоположним принципам реформування системи Національної поліції України, як центрального органу виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення прав і свобод людини, протидії злочинності та забезпечення публічної безпеки та порядку до нього було застосоване найсуворіше стягнення.

Таким чином, причинами і умовами вказаної події стали порушення ОСОБА_1 вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 28 Закону України "Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України "Про звернення громадян", пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, пунктів 7 та 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 №3269/125/01/31-2022, що виразилось у неодноразовому здійсненні безпідставної перевірки осіб за обліками інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», фактів порушення службової дисципліни, а також порушення прав, свобод та законних інтересів громадян у частині незабезпечення належного реагування та розгляду заяв і повідомлення щодо вчинення кримінальних або адміністративних правопорушень.

У зв`язку з викладеним, за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 28 Закону України "Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України "Про звернення громадян", пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 7 та 11 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 № 676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 №3269/125/01/31-2022, дисциплінарною комісією рекомендовано до старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції

Висновок службового розслідування від 25.10.2022 за фактами, викладеними у доповідній записці полковника поліції ОСОБА_25 , від 16.09.2022 в установленому порядку був затверджений начальником ГУ НП у м. Києві генералом поліції третього рангу ОСОБА_27.

Частинами першою та дев?ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Аналогічного змісту повноваження керівника щодо прийняття наказу за результатами службового розслідування визначені також Порядком №893.

Відповідно до статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України із урахуванням вимог пункту 11 частини першої статті 22 Закону України «Про Національну поліцію» вищевказаний наказ прийнято уповноваженою особою, що позивачем не заперечується.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь Його вини, обставини, що пом?якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як звільнення зі служби в поліції узгоджується з приписами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту.

У подальшому, наказом ГУНП у м. Києві від 18.11.2022 №1229 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Печерського управління поліції» (копія додається) на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 28 Закону України "Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян", пунктів 2, 3 та 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, пунктів 7 та 11 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого та третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов?язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 №3269/125/01/31-2022.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення у виді звільнення зі служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

У відповідності до наведеної норми Дисциплінарного статуту, з метою виконання дисциплінарного стягнення, наказом ГУНП у м. Києві від 28.11.2022 №1841 о/с «Про особовий склад» (копія додасться), відповідно до пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» капітана поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

Стверджує, що оскаржувані накази ГУНП у м. Києві винесені в межах повноважень Головного управління Національної поліції у м. Києві та у спосіб, що передбачений Законом України «Про Національну поліцію», Дисциплінарним статутом Національної поліції України, а відтак, доводи, викладені позовній заяві, є такими, що не відповідають дійсності.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, вважаємо, що викладені обставини та додані копії матеріалів службового розслідування містять достатньо доказів для підтвердження правових підстав щодо застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Присутній у судовому засіданні позивач та його представники вимоги позовної заяви підтримали та просили їх задовольнити, вказуючи, що ОСОБА_26 ніяких дій, які б мали своїм наслідком накладення на нього дисциплінарного стягнення не вчиняв.

Фактично, особа яка ініціювала проведення службового розслідування, стала головою комісії та мала повноваження відповідне розслідування проводити.

При цьому, інші члени комісії, є підлеглими голови комісії, у зв?язку із чим, ОСОБА_25 використовуючи свій посадовий авторитет міг впливати на прийняття ними рішень.

Очевидно, що зазначені обставини ставлять під грунтований сумнів об?єктивність та безсторонність проведеного службового розслідування.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією начебто було здійснено телефонне опитування громадян з питань, що стосувалися розгляду їх звернень до поліції.

Саме їх показаннями дисциплінарною комісією «обгрунтовується» начебто неналежність розгляду Позивачем отриманих повідомлень.

Відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Голова комісії забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів (розділ ІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України).

Тобто, із викладеного вбачається, що пояснення можуть бути отримані від особи під час її безпосереднього опитування.

Проведення будь-яких телефонних опитувань повноваженнями голови та членів дисциплінарної комісії законом не передбачені.

При цьому, матеріали службової перевірки не містять жодних документів, які підтверджують, що такі опитування взагалі проводились, зокрема, ким вони були проведені, коли, за якими контактними даними.

А тому, не можуть бути взяті до уваги такі «обгрунтовування» необхідності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Додатково зазначили таке:

при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов?язків, рівень кваліфікації тощо.

Аналіз вищезазначених норм закону свідчить про те, що обов?язковою умовою для притягнення працівників органів внутрішніх справ ло дисциплінарної відповідальності та накладення на них дисциплінарного стягнення є наявність встановленого факту невиконання чи неналежного виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни, а також наявність обгрунтованих підстав для застосування до працівника міліції такого крайнього заходу дисциплінарного впливу, як звільнення з органів внутрішніх справ.

Позивач звернув увагу, що при застосуванні дисциплінарного стягнення відповідачем всупереч статті 14 Дисциплінарного статуту та пункту 6 Інструкції №230 не встановлено наявності вини позивача у скоєнні порушення, мети та мотивів порушення, обставин, які впливають на ступінь і характер його відповідальності як ті, що її пом?якшують чи обтяжують, причин та умов, що сприяли скоєнню порушення, характер і розмір нанесених збитків.

Зокрема, дисциплінарною комісією не було встановлено, що позивач порушив вимоги пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов?язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНП у м. Києві від 06.07.2022 N° 3269/125/01/31-2022.

Незважаючи навіть на недоведеність вчинення позивачем нібито «порушення законодавства у сфері інформації та використання можливостей Інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» у особистих цілях, не пов?язаних із безпосереднім виконанням службових завдань», в оскаржуваному наказі від 18.11.2022 взагалі не зазначено кому та коли позивач начебто розголосив персональні дані, які стали відомі йому внаслідок нібито відповідного порушення.

Разом з цим, дисциплінарною комісію не було враховано, що позивач 20 років свого життя присвятив службі в правоохоронних органах. За декілька років позивач мав би виходити на пенсію.

В процесі своєї професійної діяльності жодних адміністративних, кримінальних чи інших протиправних проступків він не вчиняв та в своїй роботі не застосовував і не використовував нічого, що могло б призвести до порушення основоположних прав і свобод громадян чи суспільства.

Усі дії, які ОСОБА_3 вчиняв за час несення служби були спрямовані виключно на захист інтересів Держави та населення України. Позивач ніколи не використовував та не мав наміру використовувати свої повноваження для отримання будь-якої інформації в особистих цілях.

Також позивач зазначив, що з початку повномасштабної військової агресії з боку Російської Федерації він приймав активну участь у обороні міста Києва, здійснював заходи забезпечення стабільного функціонування об?єктів критичної інфраструктури, здійснював контрольно-пропускний режим на блокпостах, здійснював відпрацювання та патрулювання району на предмет виявлення ДРГ та інших колобораційних організацій та осіб, які проводять диверсійно-підривну ліяльність.

У висновку за результатами проведення службової перевірки жодного слова з цього приводу не зазначено.

Разом з цим, під час проведення службової перевірки не були враховані попередня бездоганна поведінка та усі заслуги позивача за час несення служби. Зокрема, дисциплінарною комісію не було зазначено та враховано, що лише з 02.09.2015 по теперішній час до ОСОБА_1 були застосовані наступні заходи заохочення:

- подяка (розпорядження Київського міського Голови від 18.09.2015 № 649);

- відзнака Національної поліції України - медаль « 15 років сумлінної служби» (наказ Національної поліції України від 03.07.2022 № 710 о/c).

Таким чином, в ході проведення службового розслідування та при виданні оскаржуваних наказів, відповідачем, окрім того, що не проведено об?єктивного, повного та всебічного дослідження обставин; не встановлено та не обгрунтовано, в чому полягає провина позивача, тяжкість вчиненого проступку; не доведено вину в скоєнні проступків, та ще й не враховано обставини, які очевидно свідчать про неможливість застосування до нього найсуворішого покарання, що, в свою чергу, спричинило застосування дисциплінарного стягнення, у вигляді звільнення з посади, що за даних обставин, а це є надмірним.

Крім того, звільнення позивача проведено під час його перебування на лікарняному з 23.11.2022 по 29.11.2022, що підтверджується медичним висновком №63EX-Т597-82TP-T2PH від 25.11.2022 (копія медичного висновку додається).

Не дивлячись на це, 28.11.2022, органом поліції було видано наказ №18410/ від 28.11.2022 про звільнення ОСОБА_1 з посади старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві.

Частиною 4 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено заборону на звільнення поліцейського у період перебування поліцейського на лікарняному

Згідно з ч. 3 ст. 40 Кодексу Законів про працю України, не допускається в період його тимчасової непрацездатності, крім звільнення за п. 5 : нез?явлення на роботу протягом більш як чотирьох місяців підряд внаслідок тимчасової непрацездатності, не рахуючи відпустки у зв?язку з вагітністю та пологами, якщо законодавством не встановлений триваліший строк збереження місця роботи (посади) в разі певного захворювання.

Тобто, неможливо звільнити працівника під час перебування на «лікарняному» у зв?язку з тимчасовою втратою працездатності за ініціативою власника або уповноваженого ним органу.

За таких обставин, видача відповідачем наказу №18410/с від 28.11.2022 про звільнення Позивача з посади старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві у період перебування Позивача на лікарняному є черговим порушенням імперативних вимог закону.

Наявність вищевказаних грубих порушень законодавства під час процедури звільнення ОСОБА_1 свідчить, що звільнення відбувалося шляхом ігнорування вимог законодавства, з брутальним порушенням трудового законодавства України та законодавства України про Національну поліцію, що беззаперечно свідчить про необхідність відновлення порушених трудових прав .

Представник відповідача проти задоволення позову заперечувала, однак надати суду чіткі та грунтовні пояснення з приводу предмета спору, доказів, якими заявлені вимоги спростовуються із зазначенням підстав для невизнання заявлених вимог, не змогла. Крім того, представник відповідача у судовому засіданні не змогла назвати та підтвердити хто є володільцем та розпорядником персональних даних інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України".

Заслухавши пояснення учасників справи та їх представників, встановивши характер та зміст спірних правовідносин у співставленні з обставинами справи, які були досліджені під час її розгляду, проаналізувавши норми законодавства, яким спірні відносини врегульовані, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з урахуванням такого:

ОСОБА_1 , є громадянином України, про що свідчить паспорт серії НОМЕР_3 , виданий Ставищенським РВ ГУМВС України в Київській області 18.02.1998; проходив службу в органах Національної поліції з 07.11.2015, займав посаду старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП в м. Києві; дисциплінарних стягнень на момент проведення стосовно нього службової перевірки, не мав.

З матеріалів справи вбачається, що 16.09.2022, на ім`я начальника ГУ НП в м. Києві, генерала поліції третього рангу ОСОБА_27 від начальника Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_25 надійшла доповідна записка про виявлені факти можливого розголошення персональних даних службовими особами Печерського УП, в якій зазначено, що йому як керівнику Печерського УП, надходили сигнали, що старший оперуповноважений сектору розшуку злочинців та зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського УП, капітан поліцї ОСОБА_3 можливо використовував ресурси системи ІПНП у приватних цілях, систематично здійснював перевірку громадян та транспортних засобів, які не були пов`язані із безпоспереднім виконанням його службових обов`язків. Так, окремі поліцейські Печерського УП, маючи доступ до інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" перевіряли інформацію про певних осіб.

УП На підставі вищевказаної доповідної записки, начальник ГУ НП в м. Києві ОСОБА_27, 12.10.2022, видав наказ №1327 "Про призначення та проведення службового розслідування" з проведення службового розслідування можливого порушення службової дисципліни, законодавства у сфері захисту інформації та використання можливостей інформаційно- комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" в особистих цілях, не пов`язаних з безпосередним виконанням службових завдань. Пунктом 2 Наказу №1327 визначено кількісний та персональний склад членів комісії: голова- начальник Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_25; заступник - перший заступник начальника Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_28; начальник відділу моніторингу Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_29; начальник сектору інформаційної підтримки Печерського УП ОСОБА_32; старший оперуповноважений в особливо важливих справах Київського міського управління внутрішньої безпеки Департаменту внутрішньої безпеки ОСОБА_33; старший інспекор відділу службових розслідувань управління головної інспекції ОСОБА_31; помічник чергового чергової частини відділу моніторингу Печерського УП ОСОБА_30.

За результатом проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було складено висновок від 25.10.2022, затверджений начальником Головного управління Національної поліції в м. Києві генералом поліції третього рангу ОСОБА_27. У вказаному висновку зазначено, що у ході проведення службового розслідування встановлено 9 фактів безпідставної перевірки осіб в підсистемі «особа» ІПНП та 1 факт безпідставної перевірки транспортного засобу в підсистемі « Гарпун », а саме:

- 24.05.2022, о 12.14 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , загальна кількість запитів - 2. Разом із цим, старший оперуповноважений 23.06.2022, о 08.09 з IP-адреси НОМЕР_1 здійснив повторну перевірку вищезазначеного громадянина, загальна кількість запитів - 7. Згідно інформації наданої відділом кадрового забезпечення ОСОБА_5 є колишнім співробітником Печерського РУ ГУ МВС України по м. Києву та проходив службу в органах внутрішніх справ на посаді оперуповноваженого;

- 24.05.2022, о 12.14. ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 2. Разом із цим, останній 23.06.2022, о 08.09 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив повторну перевірку ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 5;

- 24.05.2022, о 12.14 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 35. Також, під час перевірки зазначеної особи позивач неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо нададуть значний беззмістовний набір даних. Разом із цим, ОСОБА_3 23.06.2022, о 19.38 з ІР-адреси НОМЕР_1 повторно здійснював перевірку облікових даних ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 48. Аналогічно із вищезгаданим випадком 23.06.2022 здійснювалося направлення запитів, які завідомо наддадуть значний беззмістовний набір даних;

- 21.06.2022, о 12.22 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , загальна кількість запитів - 29;

- 30.05.2022, о 20.40 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку транспортного засобу державний номер НОМЕР_2 , загальна кількість запитів - 3. Водночас, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 30.05.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 30.05.2022 по 08.00 31.05.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Перевірка транспортного засобу д.н. НОМЕР_2 здійснювалася з IP-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 27.06.2022, о 17.50 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_9 , загальна кількість запитів - 15;

- 05.07.2022, о 20.19 ОСОБА_10 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_11 , загальна кількість запитів - 19. Також, під час перевірки цього чоловіка оперуповноважений неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо могло надати значний беззмістовний набір даних. Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Однак, перевірка ОСОБА_11 за обліками ІГНІІ здійснювалася з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 05.07.2022, о 22.42 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_12 , загальна кількість запитів - 20. Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 . Однак, перевірка ОСОБА_12 за обліками ІПНП здійснювалася із з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ;

- 12.07.2022, о 09.32 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , загальна кількість запитів - 1. Згідно даних ІПНП та державної міграційної служби України вищезазначений громадян з 01.12.2019 рахується померлою особою, а відповідно виникають обґрунтовані підозри щодо законності здійсненої перевірки. Зокрема, у ході службової діяльності ОСОБА_3 не міг здійснювати перевірку облікових даних померлої особи, а відповідно його дії є неправомірними та безпідставними;

- 28.07.2022, о 10.19 ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_14 , загальна кількість запитів - 28. Також, під час перевірки цього чоловіка оперуповноважений неодноразово змінював число, місяць та рік народження, що свідчить про направлення запитів, які завідомо нададуть значний беззмістовний набір даних;

- 08.08.2022 о 15.17, ОСОБА_3 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснив перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_15 , загальна кількість запитів - 69. У свою чергу, така значна кількість пошукових запитів по вищезазначеному громадянину із зміною деяких персональних даних свідчить про безпідставну хаотичну перевірку особи;

Установлено також, що в період часу з 01.03.2022 по 30.08.2022 у старшого оперуповноваженого ОСОБА_1 на виконанні знаходилось 3 матеріали єдиного обліку та 1 матеріал вхідної кореспонденції. Після вивчення та аналізу вищезазначених матеріалів, дисциплінарною комісією встановлено, що особи, які перевірялися ОСОБА_1 за обліками ІПНП будь-яким чином не пов?язані із матеріалами вхідної кореспонденції та єдиного обліку, які перебували у нього на виконанні. Тобто, особи, персональні дані яких вивчав позивач, не являлись заявниками або іншими учасниками події у матеріалах, які офіційно доручались йому на виконання.

Разом із цим, згідно інформації режимно-секретного сектору Печерського УП, ОСОБА_3 із 24.02.2022 був позбавлений доступу до державної таємниці.

У свою чергу, це унеможливлювало заводити оперативно-розшукові справи, здійснювати оперативно-розшукові заходи, опрацьовувати матеріали та секретну інформацію, що має ступені секретності «Цілком таємно» і «Таємно».

Крім цього, встановлено, що у період часу з 01.01.2022 по 30.08.2022 ОСОБА_3 не отримував на виконання доручення слідчих або дізнавачів у порядку статті 41 КПК України, що підтверджується інформацією сектору документального забезпечення Печерського УП та керівництва відділу кримінальної поліції цього ж підрозділу поліції.

Хоча, ОСОБА_3 повністю не заперечує факт того, що він здійснював перевірку вищезазначених осіб з використанням можливостей ІПНП, однак, у ході проведення службового розслідування, не надавав дисциплінарній комісії будь-яких доказів, що підтверджують законність проведених ним перевірок.

Враховуючи вищевикладене, члени дисциплінарної комісії дійшли висновку, що ОСОБА_3 неодноразово здійснював безпідставні перевірки осіб за обліками ІПНП. Ці дії будь-яким чином не були пов?язані із безпосереднім виконанням його функціональних обов`язків, а отримана ним службова інформація з обмеженим доступом використовувалася у приватних цілях. У межах службового розслідування не було встановлено яким чином дана інформація була використана позивачем у власних цілях та збиткі, які могли гіпотетично могли бути завдані такими діями.

Незважаючи на це, відповідач дійшов висновку, що дії ОСОБА_1 призвели до порушення основоположних прав і свобод людини в частині забезпечення захисту інформації, яка використовується правоохоронними органами для реалізації прав, свобод й законних інтересів суспільства та вказав, що в ході проведення службового розслідування знайшли своє об?єктивне підтвердження інші факти порушення службової дисципліни, а також прав, свобод та законних інтересів громадян в частині незабезпечення належного реагування та розгляду заяв і повідомлень щодо вчинення кримінальних або адміністративних правопорушень.

Комісія вказала, що під час вивчення матеріалів єдиного обліку, розглянутих у 2022 році на підставі Закону України «Про звернення громадян», виявлено 5 матеріалів єдиного обліку, які відповідно до вимог статті 214 КПК України підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Однак, поліцейськими Печерського УП списані «до справи», незважаючи на явні ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, 04.08.2022, на спецлінію « 102» Національної поліції України від громадянина ОСОБА_18 надійшло повідомлення з інформацією, що того ж дня, близько 21.00 невстановлена особа таємним шляхом викрала сумку у якій знаходилося 1000 гривень та мобільний телефон «HUAWEI». Дане повідомлення зареєстровано в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні, адміністративні правопорушення та інші події Печерського УП за № 17345, 18105 від 04.08.2022.

У подальшому, керівництвом підрозділу виконання вищезазначеного матеріалу було доручено ОСОБА_1, який, в порушення вимог частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» та пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, не дослідив усі порушенні у зверненні питання, не зв?язався із заявником та за результатом перевірки склав довідку, яка за змістом не відповідає порушеним у зверненні питанням. Поряд із цим, ОСОБА_3 провів неповну та необ?єктивну перевірку про результати якої письмово не поінформував автора звернення у встановлений чинним законодавством України строк.

Аналогічним чином ОСОБА_1 було прийнято рішення щодо списання «до справи» матеріалу за зверненням громадянина ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого у ЄО Печерського УП за №17783 від 09.08.2022.

Крім того, 22.08.2022 на спецлінію « 102» Національної поліції України від диспетчера бригади швидкої медичної допомоги надійшло повідомлення щодо отримання тілесних ушкожень громадянином ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Ці повідомлення зареєстровані у Журналі ЄО Печерського УП за №19160 та 19174 від 22.08.2022.

Членами дисциплінарної комісії здійснено телефонне опитування ОСОБА_22 та ОСОБА_20 з питань, що стосувалися розгляду їх звернень до поліції. У ході розмови із громадянами установлено, що ОСОБА_3 жодним чином із ними не зв?язувався для уточнення додаткових обставин справи та, не запропоновував їм написати письмову заяву щодо вчинення кримінального правопорушення. Внаслідок, чого громадяни залишися невдоволеними роботою поліцейських та станом реагування на свої звернення.

За результатом проведеного службового розслідування, 18.11.2022, було прийнято наказ ГУ НП в м. Києві №1229 про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення вимог частини першої статті 28 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", частини першої статті 15 Закону України "Про звернення громадян", пунктів 2 та 3 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 №930, пунктів 5 та 7 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого, другого, третього пункту 1, абзаців третього та четвертого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, пункту 6 розділу IV Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 03.08.2017 №676, вимог зобов`язання про нерозголошення персональних даних, пунктів 5 та 6 листа ГУНІ у м. Києві від 06.07.2022 № 3269/125/01/31-2022 та наказ від 28.11.2022 №1841 о/с "Про особий склад" про звільнення зі служби в поліції.

Надаючи правової оцінки спірним правовідносинам, суд зважив на таке:

згідно ч.1 ст. 3 Закону України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII , у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 18 Закону №580-VIII, яку покладено в основу спірного наказу, визначено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1-2 ст. 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Положеннями ч.1-2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, визначено поняття сужбової дисципліни. Так, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни. Відповідно до ч.1-3 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Положеннями ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.1-3 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч.1-6 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Відповідно до ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії, - ч.1 ст. 15 Дисциплінарного статуту. За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку, - ч.15 ст.15 Дисциплінарного статуту.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку, ч.1-3 ст. 19 Дисциплінарного статуту. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Частинами ч.7-9 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується, - ч.1-3 ст. 22 Дисциплінарного статуту. Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт. Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначені Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807. Відповідно до п. 1-2 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається з дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Пунктом 4 розділу V визначено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.Згідно з пунктом 7 розділу V Порядку №893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування. У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

За приписами п.13 розділу V Порядку №893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Верховний Суд у постанові від 02.05.2019 у справі №825/1902/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81533765) зазначив, що у разі притягнення позивача саме до дисциплінарної відповідальності, адміністративний суд під час розгляду справи повинен самостійно кваліфікувати поведінку особи на предмет наявності в ній ознак дисциплінарного проступку і дійти власних висновків щодо правомірності такої поведінки з відповідним застосуванням необхідних матеріально-правових норм.

При цьому, Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі №802/1150/17-а (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 81046498) вказав на те, що під час правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд повинен фокусуватися насамперед на такому: чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України; чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення; чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення; чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Ураховуючи вищевказане, суд прийняв до уваги наступне:

закон, який регулює правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, і спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних, є Закон України "Про захист персональних даних" від 1 червня 2010 року № 2297-VI. За визначенням термінів та понять, які місться в ст.2 Закону України №2297-VI, персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована;

обробка персональних даних - будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем;

одержувач - фізична чи юридична особа, якій надаються персональні дані, у тому числі третя особа; база персональних даних - іменована сукупність упорядкованих персональних даних в електронній формі та/або у формі картотек персональних даних;

володілець персональних даних - фізична або юридична особа, яка визначає мету обробки персональних даних, встановлює склад цих даних та процедури їх обробки, якщо інше не визначено законом.

Контроль за додержанням законодавства про захист персональних даних у межах повноважень, передбачених законом, здійснюють такі органи:1) Уповноважений; 2) суди, - ст.22 Закону №2297-VI.

Положенням про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 03.08.2017 №676, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 серпня 2017 р. за №1059/30927, визначені основні завдання, призначення, суб`єкти та структура інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», а також умови її функціонування.

Пунктом 1-3 розділу ІІІ Положення №676, передбачено, що інформаційно-комунікаційна система «Інформаційний портал Національної поліції України» - це сукупність технічних і програмних засобів, призначених для обробки відомостей, що утворюються у процесі діяльності Національної поліції України та її інформаційно-аналітичного забезпечення. Інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується: для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію»; для формування баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень; для формування баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

В інформаційних ресурсах системи ІПНП обробляється інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів. Така інформація не підлягає поширенню та передачі іншим особам, крім випадків, встановлених законодавством.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах" №№ 80/94-ВР, умови обробки інформації в системі визначаються власником системи відповідно до договору з володільцем інформації, якщо інше не передбачено законодавством.

За визначенням понять Закону № 80/94-ВР, ст.1, обробка інформації в системі - виконання однієї або кількох операцій, зокрема: збирання, введення, записування, перетворення, зчитування, зберігання, знищення, реєстрації, приймання, отримання, передавання, які здійснюються в системі за допомогою технічних і програмних засобів.

При цьому, "несанкціоновані дії щодо інформації в системі" -це дії, що провадяться з порушенням порядку доступу до цієї інформації, установленого відповідно до законодавства. Порядок доступу до інформації в системі - умови отримання користувачем можливості обробляти інформацію в системі та правила обробки цієї інформації.

Власник системи забезпечує захист інформації в системі в порядку та на умовах, визначених у договорі, який укладається ним із володільцем інформації, якщо інше не передбачено законом, - ч.1 ст. 5 Закону України "Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах".

Власником системи ІПНП є Національна поліція України, - п.1 розділу 4 Положення №676.

Пункт 2 розділу 4 Положення №676,- адміністратором системи ІПНП є уповноважений структурний підрозділ апарату центрального органу управління Національної поліції України.

Користувачами системи ІПНП є: посадові особи органів (підрозділів) поліції, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в системі ІПНП; фізичні особи та інші уповноважені посадові особи суб`єктів ЄІС МВС, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в ЄІС МВС. Власник системи ІПНП вживає заходів із організації матеріально-технічного та кадрового забезпечення, що необхідні для ефективного функціонування системи п.3 розділу 4 Положення №676.

Користувачі системи ІПНП зобов`язані не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, крім випадків, передбачених законом, відповідають за достовірність інформації, що вводиться ними до відповідних інформаційних ресурсів системи ІПНП та зобов`язані дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації, - п.6 розділу 4 Положення №676.

Вирішуючи питання щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку, суд, в межах цієї справи повинен встановити: чи відбулась обробка персональних даних за відсутності повноважень, законних підстав та обгрунтованості мети такого доступу.

Під час розгляду справи судом встановлено, що ОСОБА_1 був посадовою особою органу поліції, якому в установленому законом порядку надано право доступу до інформації в системі ІПНП, тобто був законним користувачем цієї системи.

Службовою перевіркою було виявлено, що у період 01.01.2022 по 01.08.2022 було здійснено 9 перевірок осіб в підсистемі «особа» ІПНП та 1 факт перевірки транспортного засобу в підсистемі «Гарпун» ІПНП, а саме: 24.05.2022, о 12.14 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , загальна кількість запитів - 2. 23.06.2022, о 08.09 з IP-адреси НОМЕР_1 здійснена повторна перевірку вищезазначеного громадянина, загальна кількість запитів - 7. 24.05.2022, о 12.14. з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 2. Разом із цим, останній 23.06.2022, о 08.09 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено повторну перевірку ОСОБА_6 , загальна кількість запитів - 5; 24.05.2022, о 12.14 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 35. Також, під час перевірки зазначеної особи неодноразово змінювали число, місяць та рік народження. 23.06.2022, о 19.38 з ІР-адреси НОМЕР_1 повторно здійснена перевірка облікових даних ОСОБА_7 , загальна кількість запитів - 48.

23.06.2022 здійснювалося направлення запитів, які завідомо надавали беззмістовний набір даних; 21.06.2022, о 12.22 з ІР-адреси НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , загальна кількість запитів - 29; 30.05..2022, з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснена перевірка транспортного засобу державний номер НОМЕР_2 , загальна кількість запитів - 3.

27.06.2022, о 17.50 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянки ОСОБА_9 , загальна кількість запитів - 15; 05.07.2022, о 20.19 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_11 , загальна кількість запитів - 19. Під час перевірки неодноразово змінювали число, місяць та рік народження, що завідомо могло надати значний беззмістовний набір даних.

Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, ОСОБА_1 у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 .

Однак, перевірка ОСОБА_11 за обліками ІГНІІ здійснювалася з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві ; 05.07.2022, о 22.42 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_12 , загальна кількість запитів - 20. Разом із цим, відповідно до затвердженого плану-розрахунку нарядів Печерського УП на 05.07.2022, вищезазначений поліцейський у період часу із 20.00 05.07.2022 по 08.00 06.07.2022 повинен був здійснювати охорону публічної безпеки та порядку на блокпосту по АДРЕСА_1 .

Однак, перевірка ОСОБА_12 за обліками ІПНП здійснювалася із з ІР-адреси, що розташована у адміністративній будівлі Печерського УП по вул. Князів Острозьких, 30, у м. Києві

12.07.2022, о 09.32 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , загальна кількість запитів - 1. Згідно даних ІПНП та державної міграційної служби України вищезазначений громадян з 01.12.2019 рахується померлою особою, а відповідно виникають обґрунтовані підозри щодо законності здійсненої перевірки.

Зокрема, у ході службової діяльності ОСОБА_3 не міг здійснювати перевірку облікових даних померлої особи, а відповідно його дії є неправомірними та безпідставними; 28.07.2022, о 10.19 з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснено перевірку облікових даних громадянина ОСОБА_14 , загальна кількість запитів - 28. 08.08.2022 о 15.17, з ІР-адреси НОМЕР_1 здійснена перевірка облікових даних громадянина ОСОБА_15 , загальна кількість запитів - 69.

Як зазначив у судовому засіданні позивач, він дійсно переглядав персональні дані підозрілих, як на його думку осіб, які перетинали блокпост, де він здійснював чергування, але назвати прізвища та імена цих осіб він не зміг за сплином часу. Також позивач стверджував, що не всі дані, вказані вище були об`єктом його перегляду. Так, перегяд персональних даних ОСОБА_9 та ОСОБА_12 здійснювався під час, коли він чергував на блокпості по АДРЕСА_1 . Позивач також вказав, що належний йому логін та пароль для зручності користування постійно були відкриті на комп`ютері в його робочому кабінеті, в приміщенні Печерського УП, тому всі хто працює в службовому кабінеті Печерського УП могли безперешкодно використовувати електронну систему пошуку персональних даних. Тим більше, що ніяких заборон на цей рахунок до 06.07.2022 ( лист ГУ НП в м. Києві) не існувало. Свій персональний логін та пароль будь-яким третім особам він не передавав, персональні дані осіб не розголошував, персональну інформацію інших осіб не обробляв та не викорстовував в особистих цілях.

Після виходу із свого службового кабінету та закінчення роботи в системі ІПНП він вихід із системи не здійснював, а залишав систему відкритою на робочому комп`ютері, позаяк був впевнений, що такий захист забезпечується відповідною програмою системи, яка не допускає беззмістовної інформації та відповідальними особами працівників поліції.

З приводу перегляду інформації щодо вищезазначених громадян за обліками інформаційної системи "особа" та "гарпун" повідомив, що можливо й переглядав ці дані, але точно не пам`ятає які саме, ураховуючи сплин часу та значний об`єм опрацьовуваної ним інформації. В частині неналежного розгляду звернень громадян, пояснив, що у нього в провадженні дійсно знаходились матеріали єдиного обліку №№17783, 17345 та 18105, але стверджує, що перевірку цих матеріалів провів належним чином.

Вирішуючи питання, чи утворюють дії позивача порушення законів та інших нормативно-правових актів у сфері захисту персональних даних, суд виходив із такого:

законодавством, яким врегульовано питання порядку доступу та обробки персональної інформації в електронній базі даних Національної поліції є Закони України «Про Національну поліцію», «Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах», "Про інформацію», «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні комунікації», Положення «Про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України» №676.

Відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» володілець бази персональних даних - фізична або юридична особа, якій законом або за згодою суб`єкта персональних даних надано право на обробку цих даних, яка затверджує мету обробки персональних даних у цій базі даних, встановлює склад цих даних та процедури їх обробки, якщо інше не визначено законом.

Володілець бази персональних даних може доручити обробку персональних даних розпоряднику бази персональних даних відповідно до договору у письмовій формі. Розпорядник бази персональних даних - фізична чи юридична особа, якій володільцем бази персональних даних, на підставі договору у письмовій формі, або законом надано право обробляти ці дані.

Відповідно до Закону України «Про захист персональних даних» та пункту 1.8 Типового порядку обробки персональних даних у базах персональних даних, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 30.12.2011 р. за №3659/5, володілець бази персональних даних визначає: 1) мету обробки, склад персональних даних у базі персональних даних та її місцезнаходження; 2) порядок внесення, зміни, поновлення, використання, поширення, знеособлення, знищення персональних даних у базі персональних даних; 3) відповідальну особу або структурний підрозділ, на який покладено організацію роботи, пов`язаної із захистом персональних даних при їх обробці; 4) порядок захисту персональних даних, у тому числі від незаконної обробки та незаконного доступу до них. Крім того, володілець бази/баз персональних зобовязаний: 1) визначити та затвердити мету обробки персональних даних у базах персональних даних; 2) встановити склад персональних даних; 3) встановити процедуру обробки персональних даних; 4) визначити відповідальну особу/структурний підрозділ, відповідальний за організацію процесів з обробки персональних даних; 5) здійснити реєстрацію баз персональних даних.

Отже, саме на володільця персональних даних законом покладається обов`язок розробки та визначення порядку використання, мету та обмеження щодо поводження з такими даними інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України."

Встановити наявними у суду можливостями статус користувачів - працівників Печерського УП та МВС відносно персональних даних системи ІПНП, виявилось неможливим, оскільки представник відповідача такою інформацією не володіла, а діючими відомчими нормативними документами ГУ НП. що перебувають у вільному доступі, не визначено хто є володільцем та розпорядником даних ІПНП. Крім того, виявилось неможливим встановити, чи укладався договір між власником персональних даних та володільцем цих даних; володільцем персональних даних та їх розпорядником.

Єдиним нормативним актом, що визначає порядок та умови користування системою ІПНП є Положення №676, пунктом 6 розділу 4 якого на користувачів системи накладаються лише такі обмеження: не розголошувати у будь-який спосіб інформацію, яка їм стала відома у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, дотримуватися законодавства у сфері захисту інформації.

Виходячи із змісту поняття "обробка персональних даних", наданих в Законах №№ 80/94-ВР,2297-VI, обробка персональних даних передбачає: збирання, реєстрацію, накопичення, зберігання, адаптування, зміну, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних; обробка інформації в системі бази даних означає збирання, введення, записування, перетворення, зчитування, зберігання, знищення, реєстрації, приймання, отримання, передавання, які здійснюються в системі за допомогою технічних і програмних засобів.

Водночас, такі дії як перегляд персональних даних чи безсистемний пошук у системі даних за невизначеними параметрами та критеріями не означає їх обробку, з огляду на що судом встановлено, що всі вищенаведені операції в системі ІПНП не можуть розцінюватись судом як обробка персональної інформації певних осіб та/або обробка персональних даних і, на такі дії не розповсюджується заборона чи відповідальність, передбачена вищеназваними законами у сфері захисту персональної інформації.

Порушення прав осіб на приватність наданої ними персональної інформації при користуванні системою ІПНП мало би місце за умови незаконної обробки, розголошення чи використання таких даних та/або надання необмеженого до них доступу, розкриття для широкого загалу, а також збір таких даних за відсутності законної підстави і обгрунтованості мети збирати цю інформацію.

В той же час відповідач, у висновках службового розслідування визнав, що встановити чи використовувалась у будь-якій спосіб переглянута інформація з об`єктивних причин виявилось не можливим, а отже ним не встановлені і негативні наслідки від виявлених у мережі дій та завдання Національній поліції Україні та суспільству збитків. Додатково суд зазначає, що відповідачем також не встановлено, хто саме проводив пошукові запити за логіном та паролем позивача, ураховуючи факт вільного доступу до комп`ютеру, на якому здійснювались пошукові операції.

До того, ж варто зауважити, що контроль у сфері захисту персональних даних здійснюється виключно судом та/або Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини у сфері захисту персональних даних шляхом проведення планових, позапланових, виїзних безвиїзних перевірок підприємств, установ і організацій усіх форм власності, органів державної влади та місцевого самоврядування, що є володільцями та/або розпорядниками персональних даних. Процедура проведення перевірок встановлена Порядком здійснення Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини контролю за додержанням законодавства про захист персональних даних, затвердженим наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 08 січня 2014 р. № 1/02-14. За результатами перевірок складаються акти перевірки додержання вимог законодавства про захист персональних даних, на підставі яких у випадку виявлення порушень складається припис про їх усунення, або протокол про адміністративне правопорушення.

Отже, виявивши факт порушення чи проблему щодо захисту персональних даних відповідний володілець/розпорядник таких даних повинен був звернутися до Уповноваженого, який здійснює контроль за додержанням законодавства про захист персональних даних та скласти протоколи про виявлені факти порушень із зазначенням володільця, розпорядника інформації та прийняття та затвердження Порядку та умов використання інформації ІПНП.

Досліджуючи питання щодо дотримання прав суб`єктів персональних даних на інформування і доступ до інформації про операції щодо обробки персональних даних, які їх стосуються судом встановлено відсутність у відповідача - Національної поліції та її територіальних утворень, зокрема Печерського УП, належної політики безпеки персональних даних, затвердженої володільцем та розпорядником таких даних, шляхом розробки та прийняття відповідної внутрівідомчої нормативно-правовї бази; відсутність відповідальних осіб з питань захисту даних; відсутність прозорого управління у сфері захисту даних.

Під час розгляду справи, відповідачем не зазначено хто володілець та розпорядник бази даних ІПНП; виявлено факт відсутності договору між володільцем та розпорядником інформаційного ресурсу із визначенням нормативними документами мети, підстав, порядку обробки персональних даних, гарантії безпеки і т.п.

Інформація, яка збирається і використовується в поліції не архівується в формати, які забезпечують певний рівень безпеки та конфіденційності, а також не ведеться належний її облік. Або взагалі така інформація є надлишковою, тобто не зрозуміло, з якою метою збирається і накопичується певна її кількість (вид).

Необмежений доступ працівників поліції до огляду інформації системи ІПНП зумовлений виключно відсутністю розроблених і затверджених положень (внутрішньовідомчої нормативно - правової бази та практик застосування) щодо безпеки персональних даних, які б відповідали потребам даного відомства/структурного підрозділу, а також національним і міжнародним стандартам у сфері захисту персонамальних даних; наявний низький кваліфікаційний рівень співробітників у сфері захисту персональних даних; відсутні особи, відповідальні за захист персональних даних; не ведеться належний облік зібраної або переглянутої інформації, а також того, з якою метою і, на яких законних підставах можуть взагалі проглядатися дані системи, адже перегляд чи пошук персональних даних не утворюють їх обробку, а відтак може здійснюватись на розсуд кожного працівника поліції без обмежень; не встановлені чітки та зрозумілі критерії для перегляду персональної інформації.

На підтвердження протиправності дій позивача щодо перегляду ним деякої персональної інформації, представником відповідача надано лист від 06.07.2022 за №3269/25/01/31-7022 "Про стан дотримання інформаційної безпеки при роботі з ІТС "ІПНП", в якому викладена низка заборон, в тому числі, і заборона залишати робоче місце без виходу із ІПНП, якщо системою можуть скористатися сторонні особи; заборона здійснювати безпідставну перевірку осіб, автотранспорту, адрес, тощо, тобто фактично до 06.07.2022 будь-яка регламентація дій працівників поліції щодо обмежень у користуванні системою ІПНП не існувала, в тому числі щодо залишення робочого місця без виходу із системи ІПНП.

Водночас, вказаний лист не є нормативно-правовим документом та має суто декларативний характер.

Таким чином, судом встановлено, що єдиним внутрішнім документом, на момент розгляду справи, регулюючим користування системою ІТС "ІПНП" є Положення №676, яким на працівників поліції покладається лише два зобов`язання: не розголошувати персональні дані та дотримуватись законодавства у сфері захисту інформації. Будь-яких заборон чи зобов`язань з приводу перегляду інформації чи пошуку інформації в цій електронній системі, Положення не містить.

В той же час, п.2 розділу ІІ Положення №676 призначення системи визначено як для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію»; для формування баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень,без визначення їх переліку; для формування баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу; надання безпосереднього оперативного доступу до інформаційних ресурсів ЄІС МВС; здійснення пошукових та аналітичних функцій для використання інформації з інформаційних ресурсів (баз даних) поліції, МВС та інших органів державної влади в межах службової діяльності відповідно до рівня доступу і повноважень за запитом або регламентом.

Отже, доступ до інформаційної бази даних ЄІС МВС шляхом здійснення пошукових та аналітичних запитів та використання інформації мають право поліцейські в межах службової діяльності та рівня доступу за запитом або регламентом. Право доступу ОСОБА_1 до вказаної бази даних відповідачем визнається. При цьому, службова діяльність оперуповноваженого охоплює широке коло різних аспектів розшукових заходів, що забезпечує йому право оперативного доступу до інформаційних ресурсів ЄІС МВС .

Підсумовуючи вищевикладене, суд констатує, що здійснюючи перегляд персональних даних деяких осіб в системі ІПНП позивач не допускав несанкціонованого доступу до інформації; пошукові дії та перегляд інформації в електронній системі ІПНП не утворюють дисциплінарного проступку, не відповідають визначенню обробка персональних даних; такі дії були вчинені в межах повноважень та рівня доступу, наданого ОСОБА_1 до системи; відповідачем не доведено факт перевірки саме ОСОБА_1 9 осіб в інформаційній базі даних ЄІС МВС - ІПНП; заборона на такі дії документами внутрішньовідомчої нормативно - правової регламентації та практик застосування не встановлена; використання одержавної інформації позивачем в базі персональних даних в процесі перевірки не виявлена, розголошення такої інформації не встановлено; неправомірне використання персональної інформації відповідачем не виявлено та негативні наслідки від таких дій не встановлені, що визнано і у висновку службового розслідування.

Щодо допущення ОСОБА_1 порушень Закону України «Про звернення громадян» у п`яти матеріалах єдиного обліку, які відповідно до ст.214 КПК України, підлягали внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань, списаних ним з позначкою «до справи», суд зазначає таке:

як свідчать матеріали справи, 04.08.2022 на спецлінію « 102» НПУ від гр. ОСОБА_18 надійшло повідомлення про викрадення у нього невідомою особою 1000 грн. та мобільного телефону «HUAWEL». Дане повідомлення було зареєстроване в журналі ЖЄОПКП Печерського УП за №17345, 18105 від 04.08.2022. У подальшому керівництвом підрозділу виконання вищевказаного матеріалу було доручено ст. оперуповноваженому ОСОБА_1 , який, на думку відповідача, не дослідив усі питання звернення, провів неповну та необ`єктивну перевірку, не проінформував автора про рішення у встановлений законодавством строк. Прийнято рішення щодо списання «до справи».

Аналогічно позивач поступив і з матеріалами, які були зареєстровані в журналі ЄО Печерського УП за №19160 та 19174 від 22.08.2022 за повідомленням диспетчера бригади швидкої медичної допомоги щодо отримання тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_21 .

Перевіривши дії позивача на предмет дотримання вимог Закону України «Національну поліцію України», Закону України «Про звернення громадян», Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян, Дисциплінарного статуту в частині розгляду матеріалів, зареєстрованих в Журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні, адміністративні правопорушення та інші події Печерського УП за №№17345, 18105 від 04.08.2022, суд зазначає таке:

як вказано в преамбулі Закону України «Про звернення громадян» від 2 жовтня 1996 року № 393/96-ВР, цей закон регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів.

Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.

Пропозиція (зауваження) - звернення громадян, де висловлюються порада, рекомендація щодо діяльності органів державної влади і місцевого самоврядування, депутатів усіх рівнів, посадових осіб, а також висловлюються думки щодо врегулювання суспільних відносин та умов життя громадян, вдосконалення правової основи державного і громадського життя, соціально-культурної та інших сфер діяльності держави і суспільства.

Заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

Таким чином, Закон України «Про звернення громадян» регулює відносини з розгляду звернень фізичних осіб, що містять пропозиції, поради, рекомендації щодо діяльності органів державної влади і органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання, посадових і службових осіб, а також щодо врегулювання суспільних відносин та удосконалення правової основи державного устрою, соціально-культурної та іншої сфери діяльності держави і суспільства.

Вимоги щодо звернення в рамках вищевказаного Закону викладені у ст.5, де зазначено, що звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань. Звернення може бути подано окремою особою (індивідуальне) або групою осіб (колективне). Звернення може бути усним чи письмовим.

Усне звернення викладається громадянином на особистому прийомі або за допомогою засобів телефонного зв`язку через визначені контактні центри, телефонні "гарячі лінії" та записується (реєструється) посадовою особою. Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення). У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Звернення, оформлене без дотримання зазначених вимог, повертається заявнику з відповідними роз`ясненнями не пізніш як через десять днів від дня його надходження, крім випадків, передбачених частиною першою статті 7 цього Закону. Звернення про надання безоплатної правової допомоги розглядаються в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги.

Водночас, згідно ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану.Телефонна лінія щодо злочинів, вчинених в умовах збройного конфлікту: (Viber, WhatsApp, Telegram, Signal); .

Кримінальне правопорушення - це суспільно небезпечне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення,- стаття 11 КК України.

Зміст повідомлень на спеціальну лінію « 102» від гр. ОСОБА_18 та диспетчера швидкої допомоги утворює повідомлення про вчинене відносно цих осіб кримінальне правопорушення, відтак така інформація повинна була бути внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а орган досудового розслідування зобовязаний був розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Суб`єктами внесення таких відомостей, згідно із ст.214 КПК України є слідчий, дізнавач, прокурор.

Таким згідно із п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України та абз. 5 п. 1 глави 2 розділу І Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139, до Реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому відповідно до п.4-1 ст.3 КПК України, - дізнавач - службова особа підрозділу дізнання органу Національної поліції, органу безпеки, органу Бюро економічної безпеки України, органу Державного бюро розслідувань, Національного антикорупційного бюро України, у випадках, установлених цим Кодексом, уповноважена особа іншого підрозділу зазначених органів, які уповноважені в межах компетенції, передбаченої цим Кодексом, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків.

Кримінальне правопорушення, як соціальне явище, характеризується сукупністю таких обов`язкових ознак: 1) суспільна небезпечність діяння; 2) кримінальна протиправність; 3) караність; 4) винність.

Таким чином, будь-яке діяння вважається кримінальним правопорушенням, якому візуально притаманні всі вищевказані ознаки, таке повідомлення підлягає обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відтак, всі вищенаведені повідомлення, які розглядалися відповідачем як заяви, що надійшли в порядку Закону України «Про звернення громадян» відносяться до кримінальних правопорушень та повинні були бути внесені позивачем до ЄРДР.

Водночас, судом встановлено, що в органах поліції в цілому, і у відповідача зокрема, склалась порочна практика приховування дійсних показників злочинності, що сприяє виникненню та розвитку латентної злочинності.

Маніпуляція з дійсними показниками боротьби з кримінальними проявами використовується відповідачем для суттєвого викривлення уявлення про реальний стан злочинності у певному сегменті суспільства; зменшення ступеню достовірності прогнозів злочинності; послаблення результативності критеріїв злочинності, що має своїм неодмінним наслідком спричинення безперешкодного відтворення злочинності, породжує недовіру громадян до ефективності роботи правоохоронних органів щодо можливості забезпечити захист їх прав та свобод.

Такі дії, як маніпуляція з підміною заяви про вчинення кримінального правопорушення на заяву про звернення громадян, яка зазвичай подається на захист політичних, соціальних та економічних прав, пов`язаних з неефективною роботою державних органів влади, свідчить про непрофесіоналізм та неефективність діяльності органів Національної поліції та їхніх структурних підрозділів у здійсненні реагування на вчинений злочин та подану у зв`язку з цим заяву потерпілого та уникнення від виконання обов`язків, покладених Законом України «Про Національну поліцію`Ц. .

Натомість, бездіяльність позивача по невнесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяв про вчинені кримінальні правопорушення відносно громадян ОСОБА_18 та ОСОБА_22 не була предметом дослідження як керівництва Печерського УП ГУ НП в м. Києві, так і комісії, яка проводила службове розслідування і такі дії не отримали будь-якої правової оцінки. Більше того, на підтвердження висновку суду про наявність в Печерському УП хибної практики маніпулювання показниками злочинності свідчить рішення відповідача- наказ ГУ НП в м. Києві від 18.11.2022 №1229 , в мотивувальній частині якого у якості підстави притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності вказано про порушення ним під час розгляду вказаних повідомлень (заяв) Закону України «Про звернення громадян».

В мотивувальній частині оспорюваного наказу №1229 від 18.11.22 відповідач вказав, що: «… у подальшому, керівництвом Печерського управління поліції виконання матеріалу доручено старшому оперуповноваженому ОСОБА_1 , який у порушення вимог ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» та п.2,3, 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян та підрозділах НП України № 930 від 15.11.2017, не дослідив усі порушені питання у зверненні, не зв`язався із заявником та скла довідку, яка не відповідає порушеним у зверненні питанням». Саме за порушення ст. 15 Закону України «Про звернення громадян» та п.2,3, 13 розділу IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян та підрозділах НП України № 930 від 15.11.2017 на ОСОБА_1 було накладено дисциплінарне стягнення".

Оскільки в цій частині матеріали службового розслідування, які стали підставою для видачі наказу №1229 від 18.11.2022 не відповідають фактичним обставинам справи та обставинам, встановленим судом під час розгляду справи, про що зазначено вище, підстав для притягнення позивача до відповідальності за порушення Закону України «Про звернення громадян» були відсутні, тому суд вважає рішення відповідача стосовно ОСОБА_1 незаконним, необгрунтованим та таким, що підлягає скасуванню.

Чітким та зрозумілим розмежуванням на законодавчому рівні характеру заяв про кримінальне правопорушення та про злочин, забезпечується конституційне право громадян України на захист їхнього життя та здоров`я від неправомірних посягань, - ст.28 Конституції України. Незабезпечення такого права правоохоронним органом та нездатність відповідача ефективно реагувати на порушення таких прав свідчить, що завдання покладені на Національну поліцію законом № 580-VIII не виконується.

При цьому, суд вважає неприпустимим шляхом притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача за удаване дисциплінарне порушення перекрити суттєві недоліки у роботі відповідача як правоохоронного органу, в тому числі відсутності ефективної та дійсної боротьби зі злочинами проти особистості - хуліганства, різних видів крадіжок і шахрайства.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Під час розгляду справи та, у матеріалах справи, відсутні належні докази щодо підстав та обставин для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, службове розслідування було проведено поверхово та з обвинувальним ухилом, без правильного нормативно-правового обґрунтування та наявності вини з боку позивача.

Крім того, суд зазначає, що сам факт проведення службового розслідування та формування висновку за його результатом, не є таким, що підтверджує факт допущення позивачем порушень законів та дисципліни без переконливого, доказового доведення, яке відповідачем забезпечено не було.

Таким чином, суд приходить до висновку про безпідставність наказу ГУ НП в м. Києві №1229 від 18.11.2022 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Оскільки вимога про скасування наказу № 1841 о/с від 28.11.2022 є похідною від вимоги про скасування наказу НУ НП в м. Києві від №1229 від 18.11.2022, ця вимога також підлягає задоволенню, а наказ скасуванню.

Ураховуючи, що нормами Закону України «Про Національну поліцію» не врегульовані питання процедури поновлення на посаді поліцейських, звільнення яких визнано судом незаконним, суд згідно положень ст. 7 КАС України застосовує до спірних правовідносин положення КЗпП України, якими вказані питання врегульовані.

Відповідно до ст.235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. Рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню. Аналіз зазначених правових норм, у їх сукупності з положеннями ст.43 Конституції України, дає підстави для висновку, що за змістом ч.1 ст.235 КЗпП України працівник підлягає поновленню на попередній роботі у разі незаконного звільнення, під яким слід розуміти як звільнення без законної підстави, так і звільнення з порушенням порядку, установленого законом.

На підставі ч.1 ст.235 КЗпП, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки ГУ НП в м. Києві допустило звільнення позивача з порушенням порядку установленого законом, а тому, відповідно до положень статті 235 КЗпП України зобов`язаний поновити його на попередній посаді. Таким чином, належним способом захисту є поновлення ОСОБА_1 на службі в Національній поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві.

Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача на користь заявника суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, суд зазначає наступне:

згідно з ч.2 ст.235 КзпП України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до частини першої статті 27 Закону України від 24.03.1995 №108/95-ВР «Про оплату праці», порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Підпунктом «з» пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі - Порядок №100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу. Пунктом 2 вказаного Порядку визначено, що обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Відповідно до пункту 5 цього Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 цього ж Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. З огляду на викладене, розрахунок середньоденної заробітної плати проводиться шляхом ділення заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин).

Відповідно до наявної у матеріалах справи довідки від 15.12.2022 №1456, виданої відповідачем, грошове забезпечення ОСОБА_1 за 2 останні місяці складало 117 659,57 грн. (вересень 2022 у розмірі 68048,00 грн. 30 днів + жовтень 2022 в розмірі 49611,57 грн. 31 день/2); середньомісячна заробітна плата становить - 117 659, 57 грн.=58829,79 грн.

Середньоденна заробітна плата складає суми виплат, отриманих за попередні два місяці сумарна кількість днів за останні 2 місяці (30=31)=117659,57 грн./61+1928,85 грн. Отже, за період з 28.11.2022 по 22.03.2023 (день надання пояснень) кількість днів склає 115.

Таким чином, стягненню з відповідача підлягає сума грошового забезпечення за час вимушеного прогулу середньоденна заробітна плата х на кількість календарних днів вимушеного прогулу= 1928,85х115= 221 817,75 грн.

У відповідності з п. 2 ч. 1 ст. 371 КАС України, рішення суду підлягають негайному виконанню в частині присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць.

Відповідно до зазначеної норми закону суд вважає за необхідне допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на службі в Національній поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві та в частині стягнення на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць в розмірі 59794,35 грн.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 КАСУ, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Приписами частини другої статті 77 КАСУ передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Підсумовуючи вищевикладене в сукупності, суд дійшов висновку про необхідність повного задоволення позовних вимог, ураховуючи недоведеність правомірності прийнятих рішень відповідачем .

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати накази Головного управління Національної поліції у м.Києві №1229 від 18.11.2022 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Печерського управління поліції" в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності -звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 та №1841 о/с від 28.11.2022 "Про особовий склад" про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 ) на посаді старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у м.Києві (; вул. Володимирська, буд. 15, Київ, 01601) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ; АДРЕСА_3 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 28.11.2022 по 11.04.2023 у розмірі 221817 (двісті двадцять одна тисяча вісімсот сімнадцять) грн. 75 коп.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві та в частині стягнення середнього заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць в розмірі 59794 (п`ятдесят дев`ять тисяч сімсот дев`яносто чотири) грн. 35 коп. допустити до негайного виконання.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Брагіна О.Є.