Справа № 440/6102/23
Суддя: А.Б. Головко
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про повернення позовної заяви

22 травня 2023 рокум. ПолтаваСправа № 440/6102/23
Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Головко А.Б., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Кобеляцької міської ради, Державного реєстратора Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Рустамяна Едуарда Тіграновича про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Кобеляцької міської ради, Державного реєстратора Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Рустамяна Едуарда Тіграновича, у якій просить:

- визнати незаконним (протиправним) та скасувати рішення державного реєстратора Державного реєстратора Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Рустамяна Едуарда Тіграновича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57357160 від 30.03.2021, яким було проведено державну реєстрацію права власності за Кобеляцькою міською радою;

- визнати незаконним (протиправним) та скасувати наказ серія та номер 44-ОТГ від 14.12.2020, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039;

- визнати незаконним (протиправним) та скасувати акт приймання-передачі земельних ділянок с/г призначення із державної у комунальну власність, серія та номер: б/н, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області та Кобеляцькою міською радою Полтавської області, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039;

- визнати незаконним (протиправним) та скасувати рішення органу місцевого самоуправління, серія та номер 37, виданий 25.01.2021, п`ятої сесії восьмого скликання Кобеляцького міської ради, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039;

- визнати незаконним (протиправним) та скасувати рішення від 21.04.2023 за № 67286576 державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни;

- зобов`язати державного реєстратора державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни повторно з урахуванням висновків суду розглянути подані 18.04.2023 ОСОБА_1 , документи для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що фактичною підставою звернення до суду, на думку позивача, стали дії щодо реєстрації за Кобеляцькою міською радою права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :00:008:003, яка згідно твердження позивача є його власністю.

Відповідно до приписів пункту 4 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За змістом статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового розгляду.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим визначальні ознаки приватноправових відносин - це юридична рівність та майнова самостійність їх учасників, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права (як правило майнового) певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права призвели владні управлінські дії суб`єкта владних повноважень.

Правила визначення компетенції судів щодо розгляду цивільних справ передбачено у статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, частиною першою якої передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

За обставин цього спору позивач звернувся до суду, оскільки вважає, що спірним рішенням державного реєстратора його позбавлено права володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою з кадастровим номером :00:008:0039, яка за твердженням позивача належить йому на праві власності.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. Вирішення таких спорів відбувається за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у такому спорі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої внесений відповідний запис до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, чи її спадкоємці. Участь державного реєстратора в якості співвідповідача (якщо позивач вважає його винним у порушені прав) не змінює цивільно-правового характеру спору.

Крім того, у постанові від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 (пункти 30-31) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що до юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо вповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі №914/2006/17. Спір, що розглядається, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 лютого 2019 року у справі №826/14180/17 зазначила:

Велика Палата Верховного Суду вважає за необхідне зазначити, що оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, які були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, здійснено державним реєстратором державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням чи порушенням вимог законодавства.

Оскарження рішення про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно безпосередньо пов`язане із захистом позивачем свого цивільного права у спорі щодо цього майна з особою, яка не заперечує законності дій реєстратора з реєстрації за нею права власності на спірне нерухоме майно, а тому цей спір має приватноправовий характер і з огляду на суб`єктний склад сторін має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

Наведене вище є підставою для висновку, що цей спір є приватноправовим та з огляду на його суб`єктний склад (зокрема, участь у спірних відносинах фізичної особи) підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.

Визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права в подібних відносинах викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі №826/14015/17 (провадження № 11-269апп19).

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним (протиправним) та скасування рішення державного реєстратора Державного реєстратора Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Рустамяна Едуарда Тіграновича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 57357160 від 30.03.2021, яким було проведено державну реєстрацію права власності за Кобеляцькою міською радою; визнання незаконним (протиправним) та скасування наказу серія та номер 44-ОТГ від 14.12.2020, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039; визнання незаконним (протиправним) та скасування акту приймання-передачі земельних ділянок с/г призначення із державної у комунальну власність, серія та номер: б/н, виданий Головним управлінням Держгеокадастру у Полтавській області та Кобеляцькою міською радою Полтавської області, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039; визнання незаконним (протиправним) та скасування рішення органу місцевого самоуправління, серія та номер 37, виданий 25.01.2021, п`ятої сесії восьмого скликання Кобеляцького міської ради, в частині прийнятого рішення стосовно передачі у комунальну власність земельної ділянки кадастровий номер :00:008:0039 підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства та не підлягають розгляду адміністративним судом.

Разом з цим, позовні вимоги про визнання незаконним (протиправним) та скасування рішення від 21.04.2023 за № 67286576 державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни та зобов`язання державного реєстратора державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни повторно з урахуванням висновків суду розглянути подані 18.04.2023 ОСОБА_1 , документи для реєстрації права власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до частини 1 статті 172 Кодексу адміністративного судочинства України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Водночас, згідно частини 4 названої статті Кодексу адміністративного судочинства України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Аналогічне правило викладене в частині 6 статті 21 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якої не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку щодо неможливості об`єднання в одне провадження позовних вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства.

Роз`єднання позовних вимог з їх подальшим розглядом адміністративним судом за таких обставин є неможливим.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права викладено у постанові Верховного Суду від 22.03.2019 у справі №810/2574/18.

Пунктом 6 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо ним порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Враховуючи те, що у позовній заяві об`єднано позовні вимоги, які підлягають розгляду в порядку різного судочинства, наявні підстави для повернення позовної заяви позивачеві.

Частиною 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного реєстратора прав на нерухоме майно Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Кіт Оксани Дмитрівни, Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, Кобеляцької міської ради, Державного реєстратора Виконавчого комітету Кобеляцької міської ради Полтавської області Рустамяна Едуарда Тіграновича про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали до Другого апеляційного адміністративного суду, в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.Б. Головко