Справа № 580/3924/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

24 травня 2023 року справа № 580/3924/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової перевірив матеріали адміністративної справи №580/3924/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 /адреса для листування: АДРЕСА_2 ) до Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (вул. Хоменка 19, м. Чекраси, 18008 ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

22.05.2023 вх. №19871/23 ОСОБА_1 (представник - адвокат Хомич І.О. за ордером від 08.05.2022 серії АА №1297118) звернувся до суду з позовом до Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, просить визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому залишається без руху для усунення недоліків.

Відповідно до висновку Верховного Суду в ухвалі від 23.01.2019 у справі №9901/35/19 особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Згідно з п.9 частини 5 статті 160 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в права.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, на звернення до адміністративного суду, якщо особа вважає, що суб`єктом владних повноважень порушені права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист. Позивач у порушення п.4, 5, 9 частини 5 статті 160 КАС України не зазначив про захист якого саме права чи охоронюваного законом інтересу просить, не визначає відповідний тарифний коефіцієнт та конкретну норму статей 43 і 63 Закону №2262 та постанови №704.

Позивачу варто сформувати позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України з урахуванням розмежування дій та бездіяльності щодо наслідків з наданням доказів/розрахунків на підтвердження у контексті критеріїв частини 2 статті 2 КАС України.

Позивач до позовної заяви додає лист від 30.01.2023 Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, де повідомляється про відсутність підстав для направлення Головному управлінню Пенсійного фонду України в Черкаській області запитуваних довідок про розмір грошового забезпечення, проте на підтвердження вказаних обставин позивачем не додано доказів, що суперечить вимогам п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у контексті обов`язків та інтересів Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, яке не визначене учасником справи.

Правове становище третіх осіб у процесі посідають особи, які мають юридичний інтерес до справи, але інтерес, який не є рівноцінним інтересам сторін (позивача чи відповідача). Згідно з частиною 5 статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Необхідною умовою прийняття законного судового рішення у справі є розгляд цієї справи за участю всіх осіб, прав та обов`язків яких воно буде стосуватися. Це забезпечується, зокрема, наявністю у процесуальному праві інституту третіх осіб. Головне управління Пенсійного фонду України в м.Києві є особою на обов`язки якого може вплинути рішення у справі, тому має стати учасниками цієї справи шляхом залучення до участі за ініціативою суду на стороні відповідача без самостійних вимог, позаяк мета отримання довідки - перерахунок пенсії. Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затверджений постановою Правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 № 3-1. Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, що застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти шляхом вжиття будь-якого заходу.

У справі № 580/2970/22 ЄДРСР 108319243 зазначено: Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для його проведення. Алгоритм дій, що повинні вчинити, зокрема, органи у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився. На підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Позивач не обгрунтовує підстави за яким саме нормативно-правовим актом відповідач має надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку якої форми.

Обираючи бажаний для позивача спосіб захисту порушеного права, інтересу, позивач має врахувати зміст статті 5 КАС України та повноваження суду у контексті вирішення спору щодо формалізованих і неформалізованих вимог відповідно до статті 245 КАС України.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України).

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (висновки у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 912/1856/16, від 14.05.2019 у справі № 910/11511/18, у справі №910/7164/19).

Позивач не спростовує позицію відповідача у тому, що норма п. 3 р. ІІ Закону України від 06.12.2016 №1774, де встановлено, що після набрання чинності (01.01.2017) мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат, не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення п.4 Постанови №704 у редакції до внесення змін Постановою КМУ №103, а також додатків 1,12,13,14 Постанови №704. Позивач не враховує зміни до постанови №704 від 12.05.2023 щодо редакції п.4.

У разі незгоди з довідкою для нарахування пенсії під час звільнення, попередніх перерахунків особа не позбавлена права оскаржити її до суду, проте доказів оскарження будь-якої попередньої довідки, що була підставою перерахунків пенсії, позивачем до суду не надано.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21.

До позовної заяви представник позивача додає клопотання про відстрочення сплати судового збору у сумі 4294, 40 грн до ухвалення рішення у справі, покликаючись на введення Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 воєнний стан на території України, враховуючи складну та невизначену фінансову ситуацію.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до статті 8 Закону України від 08.07.2011 N 3674-VI "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В ухвалі від 30.01.2023 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони. Лише факт введення воєнного стану на території України не може бути визнаний поважною причиною для невиконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху щодо сплати судового збору, за відсутності відповідних обґрунтувань та доказів того, як саме введення воєнного стану, вплинуло на роботу цього державного органу.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30-34, 38, 39, 41-44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану".

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах воєнного стану Кабінет Міністрів України, інші органи державної влади, військове командування, військові адміністрації, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування здійснюють повноваження, надані їм Конституцією України, цим та іншими законами України.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №0940/2276/18 зазначається: суд може відстрочити (розстрочити) сплату судового збору, враховуючи майновий стан особи, що звертається до суду.

Для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору необхідним є доведення особою, яка звертається із відповідним клопотанням, фінансової неможливості сплатити судовий збір. Оцінці підлягають дії, вчинені скаржником задля сплати судового збору та причини, з яких такі дії не призвели до позитивного вирішення питання його сплати. Представник позивача у поданій заяві, окрім покликання на складну та невизначену фінансову ситуацію, режим воєнного стану в Україні, не зазначає про вжиті ним заходи, тобто відсутні належні обґрунтування підстав для відстрочення сплати судового збору; не надано відповідні докази.

Відповідно до частини 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (частина 3 статті 161 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, з подальшими змінами та доповненнями. Згідно із ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX встановлено розмір прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб на 2023 рік, а саме у місячному розмірі з 1 січня 2684 грн. За подання до суду позову немайнового характеру, що подано фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З урахуванням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2023 року - 2684,00 грн, належний до сплати судовий збір за подання цієї позовної заяви складає 1073,60 грн за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 2, 5, 161, 169, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дати отримання копії ухвали.

Позивачем недоліки можуть бути усунуті шляхом: обгрунтування змісту і характеру якого саме порушеного права (інтересу) позивача з якого часу з урахуванням змін редакції п.4 Постанови №704 і у порушення яких нормативно-правових актів допущено відповідачем через не направлення довідки іншій особі, надання доказів на підтвердження протиправних дій чи бездіяльності з огляду на обраний спосіб захисту відповідно до ст.5 КАС України з обгрунтуванням розрахунками твердження «відповідний тарифний коефіцієнт», «відповідні, установлені розміри»; письмової позиції щодо участі третьої особи - Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, доказу сплати судовго збору чи документа на підтвердження наявних пільг.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА