Справа № 320/1194/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1194/19 Суддя (судді) першої інстанції: Панченко Н.Д.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Файдюка В.В.

суддів: Мєзєнцева Є.І.

Собківа Я.М.

При секретарі: Шепель О.О.

розглянувши у відкритому судовому засідання апеляційну скаргу Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 01 січня 2022 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Меркурій Торг» до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області про визнання дій неправомірними, визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

Публічне акціонерне товариство «Меркурій Торг» (далі - ПАТ «Меркурій Торг», позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області (далі - відповідач), в якому просив:

- визнати неправомірними дії Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області при проведенні документальної позапланової перевірки ПАТ «Меркурій-торг» з питань дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області № 3-1802/1-1802/5- від 18 лютого 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ПАТ «Меркурій-торг».

Позов обґрунтовано тим, що дії відповідача по проведенню перевірки позивача та винесенню постанови від 18 лютого 2019 року вчинено з порушенням норм чинного законодавства і тому такі дії відповідача мають бути визнані протиправними, а постанова підлягає скасуванню, адже недопущення до перевірки посадових осіб не мало місця, позаяк товариством було надано всі витребувані докази, а доступ до приміщення є загальнодоступним для всіх відвідувачів. Жодних дій по недопуску до перевірки з боку позивача не відбулось, як і були відсутні взагалі підстави для проведення перевірки, оскільки позивач не є суб`єктом містобудування.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 січня 2022 року вказаний адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправною та скасовано постанову Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області № 3-1802/1-1802/5-вих від 18 лютого 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ПАТ «Меркурій-торг».

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішенні суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що на адресу позивача було направлено два повідомлення, а не три, як зазначає суд в оскаржуваному рішенні. Повідомлення від 24 січня 2019 року вих. № 2401/1-вих. (квитанція ПАТ «Укрпошта» № 387) було вручене позивачу 02 лютого 2019 року у почтовому відділені, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Отже, позивач про час та дату проведення перевірки був повідомлений завчасно, але проігнорувавши повідомлення, на об`єкт ні позивач, ні уповноважений представник не з`явилися та документів, зазначених в повідомлені, не надали.

Відповідно до ч. 11 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Позивачем не було дотримано вказаних норм законодавства та створено перешкоди контролюючому органу у доступі до об`єкту будівництва, що підлягає перевірці, оскільки в черговий раз не забезпечено на відповідному об`єкті будівництва присутності уповноваженого представника, що вказує на протиправну бездіяльність суб`єкта містобудування.

Недопущення посадових осіб контролюючого органу до перевірки може виражатись не тільки активними діями у створенні перешкод для проведення перевірки, але і пасивними (бездіяльністю), яка саме і мала місце в даному випадку.

Також відповідачем визнано, що доступ до одного з приміщень по вул. Шевченка, 27, м. Бровари, Київська область, був, але здійснити перевірку, відповідно до чинного законодавства, у перевіряючого можливості не було, оскільки позивач не був присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та документів для проведення перевірки не надав. Інші приміщення були зачинені, що підтверджується матеріалами фотофіксації, які містяться в матеріалах даної справи.

Позивач про причини відсутності на перевірці відповідача не повідомив, документи та інші матеріали, необхідні для здійснення перевірки, не надав, жодних клопотань про перенесення проведення перевірки не подавав, а отже оскаржувана постанова була прийнята у порядку, у спосіб, передбачені чинним законодавством та на підставі норм діючого законодавства.

Від позивача до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він наполягав на законності оскаржуваного рішення суду та безпідставності вимог апеляційної скарги.

Зазначив, що суть звернення ПАТ «Київоблгаз» до Управління, на підставі якого було призначено спірну перевірку, полягало у тому, що за адресою: Київська область, вул. Шевченка. 27, на газопроводі низького тиску побудовано будівлю «Ритуальні послуги», яка позначена літерою Б (тарний склад) в технічному паспорті об`єкта, що суперечить діючому законодавству.

Однак, на момент здійснення позапланової перевірки 11 січня 2019 року та з 23 січня 2019 року по 05 лютого 2019 року такої будівлі як «Ритуальні послуги» на території об`єкту перевірки не знаходилося, що підтверджується фотокопіями від 05 лютого 2019 року, наданими до суду відповідачем.

Твердження відповідача про те, що на зазначеному об`єкті в момент здійснення позапланового заходу не було уповноваженої особи від імені Товариства та не було можливості здійснювати захід спростовується тим, що представник відповідача сам підтвердив той факт, що 11 січня 2019 року представника відповідача зустрів директор Товариства - ОСОБА_1, який надав на перевірку документацію стосовно об`єкта перевірки.

Зауважив, що беззаперечним доказом того, що серед інших підстав не допускати службових осіб Управління до перевірки Товариству не було ніякого сенсу є газовий проект Товариства від 2018 року, в якому схематично зображено, що спірну газову трубу на момент перевірки вже було перенесено по ліву сторону від будівлі Тарний склад Б.

Тобто, на момент здійснення позапланового заходу відповідачем 11 січня 2019 року та з 23 січня 2019 року по 05 лютого 2019 року навіть підставу (предмет) перевірки вже було вирішено по суті.

Крім того, спірна позапланова перевірка здійснювалась відповідачем з порушенням вимог ч. 1 ст. 6 та ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки здійснення повторного позапланового заходу за тим самим фактом (Тарний склад Б на газопроводі низького тиску), що був підставою для перевірки у 2016 році, Законом заборонено.

Факт того, що відповідач ознайомлювався з наданою директором Товариства документацією стосовно об`єкта перевірки підтверджується тим, що відповідач після здійснення позапланового заходу 11 січня 2019 року в цей же день надіслав на ім`я Товариства повідомлення про перевірку, яка має відбутися 23 січня 2019 року, змінивши суб`єкта перевірки з фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на Товариство.

Крім того, начальник Управління Мельниченко Б.М. не мав законних підстав для здійснення позапланового заходу щодо нерухомого майна Товариства на підставі звернення Броварського відділення ПАТ «Київоблгаз» № 6426/2-6 від 13 червня 2018 року, оскільки Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» не передбачено проведення позапланової перевірки на підставі звернення юридичної особи.

Оскільки сторони до суду не з`явилися, справу розглянуто у відкритому судовому засіданні в м. Києві, без фіксації судового процесу, в порядку ч. 4 статті 229 КАС України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області була ініційована перевірка відносно Публічного акціонерного товариства «Меркурій-торг» на об`єкті по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області.

Відповідачем на підставі звернення юридичної особи - Броварського відділення ПАТ «Київоблгаз» - згідно наказу від 10 січня 2019 року № 4/2019 про проведення позапланової перевірки, направлення для проведення позапланового заходу від 10 січня 2019 року № 1/19-н, від 23 січня 2019 року № 7/19-н, наказу від 23 січня 2019 року № 8/2019 була призначена позапланова перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті по вул. Шевченка, 27, м. Бровари Київської області (а.с. 88-106).

За твердженням позивача, на виконання повідомлень від 26 грудня 2018 року вих. № 2612/5-вих, 11 січня 2019 року вих. № 1101/11-вих та 24 січня 2019 року вих. № 2401/1-вих, Товариством надавалися відповідачу витребувані документи стосовно об`єкта по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області, зокрема, позивачем надано договір купівлі-продажу державного майна при викупі від 29 лютого 1996 року, реєстр за № 662, додаткової угоди до такого договору та Технічний паспорт на нежитлову будівлю, згідно яких об`єкт по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області є нежитловою будівлею - кафе, яке придбано позивачем 29 лютого 1996 року, і на якому будівельних робіт на даний час не відбувається. Крім того, вказано, що всі технічні параметри існуючої на даний час вказаної нежитлової будівлі відповідають умовам договору та технічному паспорту на таку будівлю. Така нежитлова будівля - кафе (їдальня) є діючим об`єктом торгівлі та надання послуг.

Крім того, за позицією позивача, перевірка проводилась 11 січня 2019 року об 11-00, 23 січня 2019 року об 11-00 та 05 лютого 2019 року об 11-00, що є робочими днями, кафе, що підлягало перевірці, в ці дні працювало, а отже, доступ до такого об`єкту був вільний для необмеженого кола осіб, а відповідно, не відповідає дійсності висновок відповідача, що йому не був наданий доступ до об`єкту, який є предметом перевірки. Крім того, акт № Т-0502/1 від 05 лютого 2019 року про недопущення посадових осіб до об`єкту перевірки складений одноособово, що не відповідає вимогам пунктів 16-18 Порядку.

Також відповідачем на адресу позивача було надіслано повідомлення від 26 грудня 2018 року вих. № 2612/5-вих, 11 січня 2019 року вих. № 1101/11-вих. та 24 січня 2019 року вих. № 2401/1-вих, якими повідомлено про необхідність знаходження позивача на об`єкті будівництва 11 січня 2019 року об 11-00, 23 січня 2019 року, об 11-00 та 05 лютого 2019 року, об 11-00, а також надання під час перевірки документів.

05 лютого 2019 року відповідачем складено акт № Т-0502/1 про недопущення посадових осіб до органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, припис № С-0502/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол № Л-3-0502/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Надалі постановою Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області № 3-1802/1-1802/5-вих від 18 лютого 2019 року Публічне акціонерне товариство «Меркурій-торг» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на нього штраф у сумі 57 630 грн. При цьому, за змістом вказаної постанови позивача було притягнуто до відповідальності за те, що з виїздом на об`єкт в зазначений в повідомленні день та час директор ПАТ «Меркурій-Торг» чи належним чином уповноважений представник були відсутні, тобто відбулось недопущення відповідача до перевірки.

Позивач, вважаючи такі дії та рішення відповідача необґрунтованими та незаконними, а свої права порушеними, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до ч.1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

На виконання вимог вказаної статті колегія суддів переглядає оскаржуване рішення з тих підстав та щодо тих обставин, на які посилається апелянт в своїй скарзі.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно п. 1-4, 7 ч.3 статті 41 Закону N 3038-VI посадові особи органів державною архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

На виконання статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінет Міністрів України своєю Постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно - будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до п.2 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку).

Приписи п. 12 Порядку № 553 визначають, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, зокрема, надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до п. 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При цьому, передбаченим у п. 13 Порядку № 553 правам суб`єкта містобудування кореспондують обов`язки останнього, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (п. 14 Порядку № 553).

Отже, з наведених правових норм вбачається, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Водночас, вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком суб`єкта містобудування.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений Порядком № 553 строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки, такий суб`єкт містобудування несе відповідальність за наведені дії у вигляді штрафу.

Відповідно до пунктів 16-17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно п. 2 ч. 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Як вже зазначалося вище, 05 лютого 2019 року відповідачем було складено акт № Т-0502/1 про недопущення посадових осіб до органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

При цьому відповідачем дійсно були надіслані позивачу повідомлення від 26 грудня 2018 року вих. № 2612/5-вих, від 11 січня 2019 року вих. № 1101/11-вих та від 24 січня 2019 року вих. № 2401/1-вих, якими ініційована перевірка відносно позивача на об`єкті по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області .

Разом з тим, як вірно зазначено судом першої інстанції, позивач на виконання вимог вказаних вище повідомлень надав відповідачу всі витребувані ним документи стосовно об`єкта по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області . Зокрема, позивачем було надано договір купівлі-продажу державного майна при викупі від 29 лютого 1996 року, реєстр за № 662, додаткової угоди до такого договору та технічний паспорт на нежитлову будівлю, якими підтверджується, що об`єкт по вул. Шевченка, 27, в м. Бровари Київської області є нежитловою будівлею - кафе, яке придбано позивачем 29 лютого 1996 року. Така нежитлова будівля - кафе (їдальня) є діючим об`єктом торгівлі та надання послуг.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, позапланова перевірка позивача проводилась 11 січня 2019 року об 11-00, 23 січня 2019 року об 11-00 та 05 лютого 2019 року об 11-00, що є робочими днями, тобто, як вірно зауважено судом першої інстанції, кафе, що знаходиться за адресою, що перевірялася, працювало, а отже, доступ до такого об`єкту був вільним для необмеженого кола осіб, відповідно, не підтверджується висновок відповідача про те, що йому не був наданий доступ до об`єкту, який є предметом перевірки.

Водночас колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що повідомлення від 26 грудня 2018 року № 2612/5-вих було виписано на ім`я фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в той час як повідомлення від 11 січня 2019 року № 1101/11-вих та від 24 січня 2019 року № 2401/1-вих виписані на ім`я Публічного акціонерного товариства «Меркурій Торг». При цьому в усіх зазначених повідомленнях об`єктом перевірки вказано «Ритуальні послуги». Дійсно, згідно договору оренди приміщень від 31 жовтня 2015 року б/н, укладеного між ПАТ «Меркурій Торг» (орендодавець) та ФОП ОСОБА_2 (орендар) орендодавець передає, а орендар приймає в оренду нежитлове приміщення, яке є власністю орендодавця, що розташоване за адресою: України, м. Бровари, вул. Шевченка, 27, б. Б , площею 125 кв.м, яке буде використовуватись для здійснення господарської діяльності з організації поховань та надання суміжних послуг. Між тим, матеріали справи не містять жодних відомостей щодо існування на момент проведення спірної перевірки такого об`єкту перевірки як «Ритуальні послуги», зокрема, наданими відповідачем фото не підтверджується перебування у володінні позивача такого об`єкту. За наведених обставин суду незрозуміло, що саме мав на меті перевірити відповідач. При цьому, після виходу на перевірку вперше 11 січня 2019 року відповідач мав можливість уточнити дані щодо перевіряє мого об`єкту, однак, не скористався нею.

Якщо ж перевірці підлягало кафе, розташоване за адресою м. Бровари, вул. Шевченка, 27, б. Б , то жодних перешкод для його перевірки судом апеляційної інстанції не встановлено, про що і було зазначено в оскаржуваному судовому рішенні. При цьому долучені відповідачем до відзиву на позовну заяву матеріали фотофіксації об`єкта перевірки не підтверджують того, що вказаний заклад був зачинений у вказаний період (а.с. 100).

Крім того, в судовому засіданні в суді першої інстанції, що не було ані заперечено, ані спростовано в апеляційній скарзі, відповідач підтвердив, що приходячи у вказані дні за адресою перевірки - в кафе, представник відповідача мав вільний доступ до приміщень. Більше того, під час перевірки 11 січня 2019 року представника відповідача зустрічав директор позивача ОСОБА_1 , який надав на перевірки документацію стосовно об`єкта перевірки.

В той же час, позиція відповідача обґрунтована тим, що позивачем протиправно не забезпечено присутності свого представника під час проведення перевірки та надання запитуваних докуиентів. Так, представник відповідача вказав, що під час перевірки 11 січня 2019 року з ним спілкувався директор позивача - ОСОБА_1 , а 23. січня 2019 року та 05 лютого 2019 року з ним ніхто від імені позивача не спілкувався, оскільки наявні в кафе особи не мали належних повноважень.

Однак, як вірно зазначено судом першої інстанції, таке посилання скаржника спростовується матеріалами справи, оскільки ОСОБА_3 (який є сином ОСОБА_1 ) був присутній на об`єкті перевірки 11 січня 2019 року, 23 січня 2019 року і 05 лютого 2019 року та мав необхідну довіреність на представництво позивача під час перевірки. Наявність ОСОБА_3 23 січня 2019 року та 05 лютого 2019 року на об`єкті визнана в суді першої інстанції самим відповідачем.

Отже, на переконання колегії суддів, в даному випадку відсутні підстави вважати доведеним факт зловживання позивачем своїми правами в частині ненадання витребуваних до перевірки документів, відмови від допуску до перевірки чи здійснення будь-яких перешкод у здійсненні перевірки.

Відтак суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про те, що оскаржувана постанова Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області № 3-1802/1-1802/5-вих від 18 лютого 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності ПАТ «Меркурій-торг» прийнята без дотримання встановленого порядку (факт не допуску відповідача до перевірки не доведений), не може вважатись законною, є протиправною, а тому підлягає скасуванню.

Згідно ч.ч.1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відтак, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та не дають підстави вважати, що судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, а також норми процесуального права.

Решта доводів сторін не заслуговують на увагу, оскільки не стосуються рішення суду, не ґрунтуються на законі та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

Таким чином колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення відповідно до норм матеріального та процесуального права.

Отже при ухваленні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 01 січня 2022 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено 23 травня 2023 року.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Я.М. Собків