Справа № 360/549/23
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2023-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

24 травня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/549/23
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О., перевіривши матеріали позовної заяви адвоката Щасливого Олексія Романовича в інтересах ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) до військової частини НОМЕР_1 (місцезнаходження: місцезнаходження: Луганська область, Попаснянський район, селище міського типу Мирна Долина, код за ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного 23 травня 2023 року надійшов адміністративний позов адвоката Щасливого Олексія Романовича (далі представник позивача) в інтересах ОСОБА_1 (далі - позивач) до військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач, військова частина) з такими вимогами:

1) визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати, в тому числі при здійсненні повного розрахунку при звільненні, позивачу, а саме:

додаткової винагороди у збільшеному до 100000,00 грн розмірі, передбаченої постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», за період з 24 лютого 2022 року по 31 березня 2022 року, з 01травня 2022 року по 20 вересня 2022 року, з 20 жовтня 2022 року по 22 грудня 2022 року;

індексації грошового забезпечення військовослужбовця за грудень 2018 року;

грошової компенсації вартості неотриманого речового майна за період її служби у розмірі 25280,39 грн;

2) зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити позивачу додаткову винагороду у збільшеному до 100000,00 грн розмірі, передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», за період з 24 лютого 2022 року по 31 березня 2022 року, з 01 травня 2022 року по 20 вересня 2022 року та з 20 жовтня 2022 року по 22 грудня 2022 року; індексацію грошового забезпечення військовослужбовця за грудень 2018 року; грошову компенсацію вартості неотриманого речового майна за період її служби у розмірі 25280,39 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач у період з 23 грудня 2018 року по 20 лютого 2023 року проходила службу у відповідача за контрактом на посаді старшого радіотелефоніста самохідноартилерійського відділення 1 самохідно-артилерійського взводу 1 самохідноартилерійської батареї 1 самохідно-артилерійського дивізіону бригадної артилерійської групи, мала звання старшого солдата. Наказом відповідача від 20 лютого 2023 року № 51 позивача виключено зі списків особового складу військової частини у зв`язку зі звільненням за наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 19 лютого 2023 року № 30-РС у запас за підпунктом «г» (через сімейні обставини). Однак, відповідачем при здійсненні остаточного розрахунку при звільненні не нараховано та виплачено позивачу певні складові грошового забезпечення за період проходження нею служби.

Представник позивача зазначає, що проаналізувавши надані у відповідь на адвокатський запит картки особового рахунку встановлено, що починаючи з лютого 2022 року по грудень 2022 року включно відповідачем неналежним чином нараховувалась та виплачувалась додаткова винагорода, передбачена постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану». Хоча фактично, згідно з цією ж карткою особового рахунку всі ці місяці ОСОБА_1 відслужила повні календарні місяці, тобто повну кількість днів, у відпустці та на лікарняному не перебувала. А згідно із довідкою про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, ОСОБА_1 у спірному періоді брала участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Зазначене, на думку представника позивача, свідчить, що відповідачем необґрунтовано нараховувалась та виплачувалась додаткова винагорода за Постановою № 168 у спірний період в різних розмірах, хоча умови служби у ОСОБА_1 не змінювались та вона у спірному періоді перебувала у складі ВЧ НОМЕР_1 в районі ведення воєнних (бойових) дій.

Крім того, з аналізу наданої на адвокатський запит довідки про нарахування та виплату індексації за період з 23 грудня 2018 року по 20 лютого 2023 року встановлено, що в грудні 2018 року позивачу не здійснено індексацію грошового забезпечення. В обґрунтування цього зазначено про відсутність видатків на індексацію в 2018 році.

Крім того, додатково у відповідь на адвокатський запит від 19 квітня 2023 року листом від 24 квітня 2023 року № 3662 відповідачем надано довідку про вартість речового майна, що належить до видачі позивачу із сумою до виплати у розмірі 25280,39 грн.

Позивач 05 травня 2023 року направила на адресу відповідача заяву про виплату компенсації вартості неотриманого речового майна, яку отримано відповідачем 12 травня 2023 року, проте до цього часу відповіді не надано, виплату не здійснено.

Позивач вважає, що при остаточному розрахунку під час звільнення відповідачем допущено протиправну бездіяльність щодо ненарахування та невиплати їй вказаних вище виплат та доплат, що обумовлює звернення до суду із даним позовом

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для повернення позовної заяви, відмови у відкритті провадження в адміністративній справі суд не встановив, у зв`язку з чим вважає за необхідне відкрити провадження у справі.

У позові позивачем заявлені такі клопотання: про розгляд справи із повідомлення та викликом сторін; про поновлення строку звернення до суду; про витребування доказів.

Вирішуючи заявлене клопотання про розгляд справи із повідомлення та викликом сторін, суд виходить з такого.

Частинами першою, другою та третьою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно із пунктом 1 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною третьою статті 257 КАС України встановлено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною першою статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оцінивши категорію та складність справи, кількість сторін, обсяг та характер доказів у справі, обраний представником позивача спосіб захисту, під час вирішення питання про відкриття провадження у вказаній справі суд дійшов висновку, що характер спірних правовідносин і предмет доказування не потребують заслуховування пояснень представників сторін та, відповідно, проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таким чином, виходячи з наведених в статті 257 КАС України критеріїв, з огляду на предмет спору в даній справі, з урахуванням вимог статей 259, 260, 262 КАС України, суд дійшов висновку, що клопотання позивача є необґрунтованим та не підлягає задоволенню, а справу слід розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Щодо заявленого клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, суддя зазначає таке.

Заявлене клопотання мотивоване тим, що оскільки додаткова винагорода, передбачена постановою КМУ від 28.02.2022 № 168, індексація та компенсація вартості речового майна входить до складу всіх виплат, на які працівник має право, то позивач вважає, що з урахуванням положень частини першої статті 122 КАС України на позивача розповсюджуються приписи частини другої статті 233 КЗпП України. В даному випадку позивач на даний час ще не отримала письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені їй при звільненні, а строк на звернення до суду за частиною статті 233 КЗпП України обраховується саме із дня вручення такого повідомлення. Також представник позивача зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Предметом позову є правомірність невиплати відповідачем додаткової винагороди позивачу, встановленої постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», індексації грошового забезпечення за грудень 2018 року та грошової компенсації вартості неотриманого речового майна.

Згідно з вимогами статті 2 Закону України «Про оплату праці» в структуру заробітної плати входять:

Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

В аспекті спірних правовідносин можна дійти висновку, що додаткова винагорода, встановлена постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» та індексація грошового забезпечення входять до структури заробітної плати/грошового забезпечення.

Натомість КАС України не передбачає строки звернення до суду у справах щодо стягнення грошової винагороди/заробітної плати.

Спеціальним законом у даному випадку є Кодекс законів про працю України.

Частинами першою та другою статті 233 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) в редакції чинній до 19.07.2022 було визначено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Законом України від 01 липня 2022 року № 2352-IX, який набрав чинності 19.07.2022, внесено зміни до Кодексу законів про працю України, а саме назву та частини першу і другу статті 233 викладено в такій редакції:

«Стаття 233. Строки звернення до суду за вирішенням трудових спорів

Працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Із заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення працівник має право звернутися до суду в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення, а у справах про виплату всіх сум, що належать працівникові при звільненні, - у тримісячний строк з дня одержання ним письмового повідомлення про суми, нараховані та виплачені йому при звільненні (стаття 116)».

Отже, норма щодо права звернення до суду з позовом про стягнення належної заробітної плати без обмеження будь-яким строком з 19 липня 2022 року втратила чинність.

В той же час, відповідно до пункту 1 глави ХІХ КЗпП України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтею 233 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України запроваджено карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 року № 383 (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 року № 1236) дію карантину продовжено на всій території України до 30 червня 2023 року.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивач звернувся до суду із вимогою в межах строку, встановленого чинним законодавством України.

Вирішуючи клопотання про витребування доказів, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами частини третьої статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може запропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (частина четверта статті 79 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

З огляду на покладений на відповідача обов`язок доказування правомірності свого рішення, суд дійшов висновку про задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Керуючись статтями 12, 77, 160, 168, 171, 174, 175, 257, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справу розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити.

Зобов`язати військову частину НОМЕР_1 подати до суду за допомогою підсистеми (модулю) «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, протягом 15 календарних днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі такі докази:

- довідку про проходження служби ОСОБА_1 ;

- накази про прийняття та звільнення ОСОБА_1 зі служби;

- довідку (довідки) про безпосереднє перебування ОСОБА_1 у складі військової частини НОМЕР_1 в районах ведення воєнних (бойових) дій за період з 24 лютого 2022 року по грудень 2022 року включно із зазначенням районів;

- довідку (довідки), оформлену (оформлені) відповідно до додатку № 1 до Окремого доручення Міністра оборони від 23.06.2022 № 912/з/29, про безпосередню участь у бойових діях (забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії) щодо ОСОБА_1 за період з 24 лютого 2022 року по грудень 2022 року включно;

- накази (витяги з наказів) командира військової частини НОМЕР_1 за період з 24 лютого 2022 року по грудень 2022 року включно про виплату додаткових винагород ОСОБА_1 ;

- бойові накази (бойові розпорядження); журнали бойових дій (вахтовий, навігаційно-вахтовий, навігаційний журнал) або журнал ведення оперативної обстановки або бойове донесення (підсумкове, термінове, позатермінове) або постова відомість (під час охорони об`єкта, на який було здійснено збройний напад); рапорти (донесення) командира підрозділу (групи) про участь кожного військовослужбовця (у тому числі з доданих або оперативно підпорядкованих підрозділів) у бойових діях у виконанні бойових (спеціальних) завдань або витяги з них в частині, що стосується ОСОБА_1 за період з 24 лютого 2022 року по грудень 2022 року включно;

- накази по військовій частині НОМЕР_1 про виплату грошового забезпечення за період лютий 2022 року грудень 2023 року (витяги в частині, що стосується ОСОБА_1 );

- довідку про грошове забезпечення позивача за період з грудня 2018 року по січень 2019 року, з 01 лютого 2022 року по січень 2023 року із зазначенням у довідці окремо всіх складових грошового забезпечення та фактично відпрацьованих днів у кожному місяці за вказаний період.

Запропонувати військовій частині НОМЕР_1 надати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему (особистий кабінет в системі «Електронний суд»), з використанням власного електронного підпису, відзив разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини четвертої статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити строк для подання на офіційну електрону адресу суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, з використанням власного електронного підпису, відповіді на відзив та заперечення протягом 5 днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив).

Справа розглядатиметься суддею Пляшковою К.О. одноособово.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в підсистемі Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС) «Електронний суд» для отримання процесуальних документів в електронному вигляді та інформації по даній справі на офіційному вебпорталі «Судова влада України».

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяК.О. Пляшкова