Справа № 260/2712/20
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2023-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 травня 2023 рокуЛьвівСправа № 260/2712/20 пров. № А/857/4935/23
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Мікули О.І., Пліша М.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Курильця А.Р., Мікули О.І., Пліша М.А., Кушнерика М.П. у справі за апеляційною ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 року у справі № 260/2712/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Мукачівської міської ради Закарпатської області, депутатів с. Завидово: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 про скасування рішення, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває адміністративна справа № 260/2712/20 за позовом ОСОБА_1 до Мукачівської міської ради Закарпатської області, депутатів с. Завидово: Феньової Надії Василівни, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 про скасування рішення, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії про скасування рішення, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2022 року.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження.

Також ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року адміністративна справа № 260/2712/20 призначена до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, з огляду на характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників справи, а також те, що дана адміністративна справа є справою незначної складності щодо звільнення позивача з публічної служби (п.1 ч.6 ст.12 КАС України), розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, та не вимагає проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

22 травня 2023 на адресу апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Курильця А.Р., Мікули О.І., Пліша М.А., яка мотивована тим, що ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року про відкриття апеляційного провадження та про призначення справи до судового розгляду були надіслані позивачеві на адресу електронної пошти. Зазначає, що колегією суддів не задоволено клопотання про проведення судового засідання з розгляду даної справи за допомогою технічних засобів відеоконференції та трансляції судового засідання на офіційний канал «Судової влади» в мережі Інтернет.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність і обґрунтованість заявленого відводу, суд апеляційної інстанції вважає, що заява про відвід є необґрунтованою, з огляду на таке.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст. 36 КАС України.

Так, зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Як передбачено ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Виходячи із загальних засад здійснення судочинства, визначених положеннями ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків (…) має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід враховувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступень, що свідчать про небезсторонність суду.

Особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного, про що зазначено у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Веттштайн проти Швейцарії» та у п. 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України».

Не є підставами для відводу судді заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними та допустимими доказами.

Відповідно до п. п. 103, 104, 105 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волкова О. проти України» від 09.01.2013 (остаточне 27.05.2013 року), «Для того, щоб встановити, чи може суд вважатися «незалежним» у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції, слід звернути увагу на спосіб призначення його членів і строк їхніх повноважень, існування гарантій проти тиску ззовні та на питання, чи створює орган видимість незалежного. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (1) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (2) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій)… Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності…».

Щодо висловлених в заяві про відвід суддів міркувань позивача, колегія суддів зазначає наступне.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя підсистеми відеоконференцзв`язку для фіксування судового процесу та участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції визначає Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення)

Підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів (п.45 Положення).

Доступ до підсистем (модулів) ЄСІТС, крім вебпорталу, здійснюється за допомогою Електронного кабінету після обов`язкового проходження особою процедури реєстрації або автентифікації. (п.18 Положення)

Колегія суддів наголошує, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті (п.49 Положення).

За даним з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) не має зареєстрованого Електронного кабінету в підсистемі Електронний суд ЄСІТС, що підтверджується відповідями №100774 та №100782.

Отже, заявлені скаржником клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції та трансляції судового засідання на офіційний канал «Судової влади» в мережі Інтернет не підлягали до задоволення.

Також, з огляду на характер спірних правовідносин, предмет доказування, склад учасників справи, а також те, що розглядувана адміністративна справа є справою незначної складності щодо звільнення позивача з публічної служби (п.1 ч.6 ст.12 КАС України), розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а тому є такого, що не вимагає проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин, внаслідок чого ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 16 травня 2023 року адміністративна справа № 260/2712/20 призначена до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Колегія суддів наголошує, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Посилання заявника на упередженість та необ`єктивність суддів, з огляду на надсилання процесуальних рішень на електронну пошту сторін є безпідставними, позаяк сучасний стан електронного судочинства в Україні, враховує передові світові стандарти у сфері інформаційних технологій, дозволяє зробити його використання зручним для учасників, зокрема, з метою додаткового та оперативного інформування.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що процесуальні документи по справі були надіслані учасникам такої, враховуючи положення ст.251 КАС України, засобами поштової кореспонденції та отримані, зокрема, позивачем саме в такий спосіб, що стверджується наявними в матеріалах справи повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Варто також наголосити, що згідно протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.05.2023 року, суддя Кушнерик М.П. не членом колегії цього складу суду, а тому заява про відвід судді в цій частині також є безпідставною.

Отже, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід колегії суддів, оскільки зазначена заявником причини відводу не відноситься до переліку підстав, визначених приписами ст.36, 37 КАС України, які унеможливлюють участь колегії суддів Курильця А.Р., Мікули О.І., Пліша М.А. при розгляді адміністративної справи та не викликає сумнів у їх неупередженості або об`єктивності чи вказували на їх заінтересованість в результаті розгляду справи, а вказані доводи є суб`єктивним баченням позивача.

Згідно з частинами 3, 4 статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Таким чином, у зв`язку із висновком суду про необґрунтованість заявленого відводу колегії суддів, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необгрунтованість заяви ОСОБА_1 про відвід суддів, а тому справу № 260/2712/20 слід передати для визначення судді у порядку, передбаченому ч.1 ст.31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 41, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Курильця А.Р., Мікули О.І., Пліша М.А. визнати необґрунтованою.

Відповідно до ч.1 ст.31 КАС України справу передати для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід судді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді О. І. Мікула
М. А. Пліш