Справа № 340/3039/23
Суддя: В.В. НАУМЕНКО
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

23 травня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/3039/23

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО перевіривши матеріали у справі

за позовом: Депутата Кіровоградської обласної ради ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до відповідача: Селищний голова Устинівської селищної ради Пеньков Ігор Олександрович (вул. Ювілейна, б. 4, смт. Устинівка, Кіровоградська область, Кропивницький район, 28600)

про визнання протиправною бездіяльності, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом в якому просить суд визнати бездіяльність селищного голови Устинівської селищної ради Кіровоградської області Пенькова Ігоря Олександровича, вчиненої суб`єктом владних повноважень відповідачем на виконання рішення суду, протиправною.

Згідно пункту 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи немає підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом. Частиною другою цієї ж статті передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У відкритті провадження у справі належить відмовити з таких мотивів та підстав.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 року скасовано рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 січня 2023 року у справі №340/5209/22 та прийнято нове рішення, яким визнано протиправною бездіяльність селищного голови Устинівської селищної ради Кіровоградської області Пенькова Ігоря Олександровича щодо розгляду депутатського звернення від 04.11.2022 року №30 та зобов`язано голову Устинівської селищної ради Кіровоградської області Пенькова Ігоря Олександровича розглянути звернення від 04.11.2022 року №30.

За змістом позовної заяви, Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 26.04.2023 року у справі №340/5209/22 Устинівська селищна рада Кіровоградської області в особі голови Пенькова Ігоря Олександровича виконала не в повному обсязі. Інформацію, витребувану депутатом Кіровоградської обласної ради Міщенко Валерієм Петровичем за зверненням від 04.11.2022 року №30, заявнику не надано.

З наведеного слідує, що звернення до суду із цим позовом обумовлене невиконанням або неналежним (неповним) виконанням постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у справі №340/5209/22, що набрала законної сили.

За правилами частин першої, третьої статті 14 КАС України, судове рішення, яким закінчується розгляд справи в адміністративному суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно із частинами першою, другою статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до частин другої, четвертої статті 372 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, є підставою для його виконання. Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, визначає Закон України від 02 червня 2016 року №1404-VIII «Про виконавче провадження». За приписами частини першої статті 1 вказаного Закону виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

З аналізу вищезазначених законодавчих норм убачається, що не можна зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконувати судове рішення шляхом ухвалення з цього приводу іншого судового рішення, оскільки примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом №1404-VIII.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №686/23317/13-а.

Статтею 382 КАС України визначаються спеціальні способи судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах, зокрема, до них належать: зобов`язання суб`єкта владних повноважень надати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу за невиконання судового рішення.

Відповідно до вимог частини першої статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

Отже, процесуальним законом встановлено порядок виконання судових рішень в адміністративних справах та визначено певну послідовність дій, які необхідно вчинити для того, щоб зобов`язати відповідача належним чином виконати рішення суду.

Вищезазначені правові норми КАС України мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача, та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення у справі.

Наявність у КАС України спеціальних норм, спрямованих на забезпечення належного виконання судового рішення, виключає можливість застосування загального судового порядку захисту прав та інтересів стягувача шляхом подання позову. Судовий контроль за виконанням судового рішення здійснюється в порядку, визначеному КАС України, який не передбачає можливості подання окремого позову, предметом якого є спонукання відповідача до виконання судового рішення.

Аналіз зазначених норм свідчить, що є такі види судового контролю за виконанням судового рішення, як зобов`язання суб`єкта владних повноважень подати звіт про виконання судового рішення, накладення штрафу (стаття 382 КАС України) та визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду (стаття 383 КАС України).

Відповідно до статті 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 24 вересня 2020 року у справі №640/15623/19.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач фактично оскаржує бездіяльність відповідача під час виконання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у справі №340/5209/22.

Тобто, позивач обрав спосіб захисту порушеного права шляхом подання позову про визнання протиправною бездіяльності, яка фактично вчинена при виконанні постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у справі №340/5209/22.

Проте, суд звертає увагу, що спір між сторонами вже вирішений судом у межах справи №340/5209/22, спірні правовідносини перейшли до стадії виконання судового рішення.

Спосіб захисту, який стосується порядку виконання судового рішення, не усуває юридичний конфлікт та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 08 грудня 2020 року у справі №540/326/20, від 28 травня 2021 року у справі №540/942/20, від 27 серпня 2021 року у справі №420/6968/20, від 02 грудня 2021 року у справі №808/1156/18.

У постанові від 28 вересня 2021 року у справі №440/2130/21 Верховний Суд зробив висновок, що за фактичної тотожності позовних вимог зміна підстави позову через незгоду з рішенням, дією чи бездіяльністю, вчиненою суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду у попередній справі, процесуальні механізми реалізації якої описані судом вище (мається на увазі стаття 383 КАС України, Закон України «Про виконавче провадження»), не можна вважати іншими позовними вимогами.

На думку суду, у спірних правовідносинах наявні обставини, з якими стаття 383 КАС України пов`язує виникнення підстав для встановлення судового контролю за виконанням судового рішення. Відповідно, якщо позивач вважає, що бездіяльністю чи діями відповідача на виконання вищевказаного судового рішення у справі №340/5209/22 порушувалися його права, свободи чи інтереси, то повинен був звертатися до суду в порядку статті 383 КАС України із заявою про визнання протиправними дій чи бездіяльності відповідача (тобто в порядку судового контролю за виконанням рішення суду), а не подавати новий адміністративний позов.

Пунктом 2 частини першої статті 170 КАС України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав є такі, що набрали законної сили, рішення або постанова суду, ухвала про закриття провадження в адміністративній справі.

З урахуванням наведеного, оскільки у спорі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав є таке, що набрало законної сили, рішення суду, а саме постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2022 року у справі №340/5209/22, та звертаючись до суду з цим позовом, позивач фактично оскаржує бездіяльність відповідача щодо невиконання вказаного рішення суду, тому на підставі пункту 2 частини першої статті 170 КАС України у відкритті провадження у справі необхідно відмовити.

Згідно із частиною п`ятою статті 170 КАС України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Керуючись пунктом 2 частини першої статті 170, статтями 248, 256, 294 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У відкритті провадження у справі за позовом Депутата Кіровоградської обласної ради ОСОБА_1 до селищного голови Устинівської селищної ради Кіровоградської області Пенькова Ігоря Олександровича, про визнання протиправною бездіяльності - відмовити.

Роз`яснити, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі надіслати особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами, а копію позовної заяви залишити в суді.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, встановленому статтею 256 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, передбачений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду В.В. НАУМЕНКО