Справа № 607/3470/23
Суддя: Курилець Андрій Романович
Дата ухвалення: 2023-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2023 рокуЛьвівСправа № 607/3470/23 пров. № А/857/6861/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді Курильця А.Р.,

суддів Мікули О.І., Пліша М.А.,

з участю секретаря Рибачука А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 квітня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гриців Ольга Ярославівна до Державної екологічної інспекції у Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі,-

суддя в 1-й інстанції Кунець Н.Р.,

час ухвалення рішення 11.04.2023 року,

місце ухвалення рішення м.Тернопіль,

дата складання повного тексту рішення 11.04.2022 року

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Державної екологічної інспекції у Тернопільській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження у справі.

Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 квітня 2023 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, його оскаржив позивач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, невстановлення всіх обставин справи, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що оскаржувана постанова є безпідставною та незаконною, а тому підлягає скасування, оскільки в постанові відсутні дані про час вчинення дій, за які на нього накладено адміністративне стягнення. Оскаржувана постанова винесена за наслідками розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №006794, складеного 08.02.2023 тією ж самою особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення. Тобто, при розгляді справи та винесені постанови був порушений один із основних та фундаментальних принципів будь-якого виду законодавства принцип об`єктивності та неупередженості при прийнятті рішення. В оскаржуваній постанові про накладення адміністративного стягнення №13 від 16.02.2023 та протоколі про адміністративне правопорушення №006794, складеному 08.02.2023 вказано про те, що жодних цінностей, документів, речей, що є знаряддям або безпосереднім об`єктом правопорушення не вилучались. Будь-які додатки до постанови чи до протоколу відсутні. Тобто, на місці вчинення правопорушення не було виявлено та не вилучено жодних речей, інструментів, знарядь вчинення правопорушення. Крім того, на відповідача покладено імперативний обов`язок щодо збирання доказів, які мають бути додані до протоколу та/або посилання, на які повинні міститися в самому протоколі. Також оскаржувана постанова не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, а саме в постанові не зазначено та не має посилання на жоден доказ, який б підтверджував вказане в оскаржуваній постанові. Щодо протоколу про адміністративне правопорушення, то останній не містить: нормативно-правові акти, які передбачають відповідальність за вчинене правопорушення; суть правопорушення не описана таким чином, щоб вона найточніше відповідала термінології, що вживається у законах України, які передбачають відповідальність; пояснення порушника, пояснення порушника не відбиралися, а намагання їх надати були проігноровані; інші відомості, необхідні для вирішення справи; відомості про заподіяну матеріальну шкоду; запис про вилучені речі, предмети, документи вилучені у особи; підпис порушника про ознайомлення з його правами. Сам же протокол про адміністративне правопорушення не може слугувати доказом в справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки за своєю правовою природою не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. При цьому, жодних здорових дерев він не зрізував. Він не вчиняв дій, внаслідок яких припинявся ріст дерева шляхом у спосіб його зрубування, зпилювання тощо, тобто відділення стовбура і верхівки здорового дерева від його кореня. При цьому, незаконна порубку полягає у рубці дерев та чагарників без спеціального дозволу або з порушенням встановлених правил рубки, що зумовлює припинення його росту або якщо і не припиняє росту, але змінює первісний стан дерев і чагарників на гірший та яка здійснюється лише з умислом. Однак, враховуючи те, що дерева, про які зазначено у протоколі, були сухостійні та впали під час бурелому, їх первісний стан було змінено. Відтак, в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, оскільки відсутні будь-які докази наявності у нього умислу на пошкодження чи знищення дерев.

Учасники справи в судове засідання не прибули, хоча належним чином були повідомлені про його дату, час та місце. У відповідності до ч. 3 ст. 268 і ч. 4 ст. 229 КАС України неприбуття сторін не перешкоджає апеляційному розгляду справи і такий проведено у їх відсутності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до переконання, що подана апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з листа старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Здоровеги М. №119/107/03-2023 від 08.02.2023, направленого начальнику Державної екологічної інспекції в Тернопільській області, на адресу Державної екологічної інспекції в Тернопільській області направлено копії матеріалів кримінального провадження №0000128 від 27.10.2022, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 65 КУпАП. Додатками до вказаного листа зазначено: постанову про закриття кримінального провадження; копії матеріалів кримінального провадження №0000128 від 27.10.2022.

Як вбачається з рапорту помічника чч ВП №2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області від 27.10.2022, 26.10.2022 о 16 год. надійшло повідомлення лісника Мшанецького лісництва Сямро В.Є. про те, що троє невідомих осіб проводять незаконну вирубку дерев у лісі та грузять деревину у трактор, д.н.з. НОМЕР_1 . Виїздом на місце події встановлено, що в 108 кварталі відділі №1 Мшанецького лісництва виявлено факт незаконної порубки дерев порід: ясен, дуб та граб громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Останній були опитані, не затримувалися. На місці події проводилося фотографування, вилучено дві бензопили, чотири зрізи пнів, трактор марки «Т-40», д.н.з. НОМЕР_1 з причепом «ГКБ-887», д.н.з. НОМЕР_2 , належний ОСОБА_1 , на якому знаходились стовбури дерев порід: ясен, дуб, граб. Вказаний транспортний засіб поміщено на майданчик для тимчасового тримання транспортних засобів.

З письмових пояснень ОСОБА_1 від 26.10.2022 вбачається, що 26.10.2022 він здійснював збір сухостою у лісі, що неподалік с. Озерна. Він вибирав деревину, яку в подальшому грузив на причіп по тому, що вона була поваленою із викорчуваним корінням. Дану деревину він заготовлював для власних потреб, а саме для опалення будівлі, в якій проживає. На даний вид робіт він не має жодних документів, оскільки здійснював розробку сухостою. Дерево, яке впало з природніх причин він розрізав та помістив на причіп. Вказаній дії він вчинив другий раз на рік.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_2 від 26.10.2022, 26.10.2022 близько14 год. він спільно з ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) поїхали в ліс, що неподалік с. Озерна для того щоб заготовити дрова на зиму. В лісі вони різали повалені дерева (сухостій). Порізку деревини вони здійснювали бензопилою. Деревину вони грузили на трактор.

З листа старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Здоровеги М. №7377/107/03-2022 від 31.10.2022, направленого начальнику Державної екологічної інспекції в Тернопільській області, вбачається, що слідчим відділенням ВП №2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000128 від 27.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. 27.10.2022 до ВП №2 (м. Зборів) поступило повідомлення лісника Мшанецького лісництва ОСОБА_5 про те, що на території лісу в. Озерна невідомий чоловік пилою зрізав дерева породи «Дуб», «Граб», «Ясень». Виїздом слідчо-оперативної групи на місце події, виявлено факт незаконної порізки дерев породи «Дуб», «Граб», «Ясень» ОСОБА_1 . Враховуючи вищевикладене, старший слідча просить начальника екологічної інспекції виділити спеціаліста Держекоінспекції в Тернопільській області для проведення огляду транспортного засобу, на якому знаходиться деревина, а також визначення розміру шкоди, спричиненої природному навколишньому середовищу, внаслідок незаконної порізки дерев.

Як слідує з протоколу огляду місця події від 02.11.2022, складеного старшим слідчим СВ ВП №2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Здоровегою М. в присутності понятих та державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища в Тернопільській області Вітряк О.В., інспектора лісового господарства ДП «Кременецький лісове господарство» Шпинований А.А., ОСОБА_1 , оглядом кварталу 108 виділ 1 Мшанецького лісництва встановлено, що пень №1 коренем зі слів ОСОБА_6 середнім діаметром 22 см. породи дуб, пень №2 зі слів ОСОБА_6 дерево породи граб біля шийки кореня радіусом 107 мм, що відповідає значенню діаметра 34 см., пень №3 зі слів ОСОБА_6 породи ясен діаметр пня 52 см., пень №4 зі слів ОСОБА_6 породи ясен діаметр біля пня 38 см.

Відповідно до розрахунку розміру шкоди заподіяної лісу, незаконним вирубуванням громадянином ОСОБА_1 дерева породи граб в кварталі 108 виділ 1 Мшанецького лісництва ДП «Кременецьке лісове господарство» від 03.11.2022, розмір заподіяної шкоди з урахуванням Порядку індексації таке для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу становить 6892,35 грн.

08.02.2023 страшим слідчим слідчого відділення поліції №2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області Здоровегою М.Є. винесено постанову про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 27.10.2022, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України за відсутності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що СВ ВП №2 (м. Зборів) Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000128 від 27.10.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 27 жовтня 2022 року до ВГ №2 (м. Зборів) надійшло повідомлення лісника Мшанецького лісництва Самро В.Є., про те, що на території лісу с. Озерна, Озернянської ТГ Тернопільського району, Тернопільської області, невідомий чоловік пилок зрізав дерева породи «Дуб», «Граб» та «Ясен». 26.10.2022 старшим слідчим СВ ВП №2 (м. Зборів) Здоровегою М.Є., за участі інженера лісового господарства ДП «Кременецький лісгосп» Штемпованого А.І. та лісника «Мшинецького лісового господарства» ОСОБА_5 проведено огляд місця події 108 кварталу 1 виділу лісового масиву Мшинецького лісництва, Озернянської ТГ Тернопільського району, Тернопільської області, в ході якого виявлено ОСОБА_1 , в якого вилучено 4 пні деревини породи «Дуб», «Граб», «Ясен», дві бензопили «STARTPRO» та транспортний засіб «Трактор» марки «Т - 40». Надалі під час вказаного огляду місця події відібрано зразки вказаних дерев, а саме проведено зрізувань частин дерева. В подальшому, 02.11.2022 старшим слідчим СВ ВП № (м.Зборів), ОСОБА_7 , за участі інженера лісового господарства ДГ «Кременецький лісгосп» ОСОБА_8 та державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища в Тернопільські області Вітряка О.В. проведено огляду місця 108 кварталу 1 виділу лісового масиву Мшинецького лісництва, в ході якого здійснено заміри пеньків та зрізів вищевказаних дерев. Проведеною перевіркою Державною екологічною інспекцією Тернопільської області встановлено, що розмір заподіяної шкоди завданої довкіллю становить 6892,35 грн. Враховуючи вищевикладене, встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, однак в діях останнього вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП.

08.02.2023 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Вітряк О.В. складено протокол №006973 про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 за вчинення останнім правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП.

Із змісту вказаного протоколу вбачається, що ОСОБА_1 о 16 год. 00 хв. 26.10.2022 здійснив незаконну порубку дерев, а саме без належного на те дозволу лісорубного квитка у кварталі 108 виділ 1 Мшанецького лісництва Державного підприємства «Кременецьке лісове господарство», зрізав одне дерево породи граб, діаметром біля шийки кореня 34 см. та провів розробку за допомогою бензомоторної пили трьох вітровальних дерев, з яких два породи ясен та одне породи дуб, чим порушив ст. 69 Лісового кодексу України. У графі пояснення порушника та його зауваження до змісту протоколу чи мотиви відмови від його підписання зазначено, що вини своєї в даному провадженні ОСОБА_1 не визнає, оскільки живих та здорових дерев він не зрізав, а виключно вітровальні та вітроломні. ОСОБА_1 повідомлено про розгляд справи по даному протоколу призначено на 10 год. 00 хв. 13.02.2023 року в приміщенні державної інспекції у Тернопільській області про що свідчить підпис ОСОБА_1 у даному протоколі.

В судовому засіданні суду першої інстанції було оглянуто наданий представником відповідача оригінал вищевказаного протоколу №006973 від 08.02.2023 в якому містяться власноручно написані позивачем письмові пояснення щодо невизнання останнім своєї вини у вчиненому правопорушенні та вказаний протокол підписаний ОСОБА_1

16.03.2022 постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Вітряк О.В. про накладення адміністративного стягнення за №13, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 26.10.2022 здійснив незаконну порубку дерев, а саме без належного на те дозволу (лісорубного квитка) у кварталі 108 виділ 1 Мшанецького лісництва Державного підприємства «Кременецьке лісове господарство», зрізав одне дерево породи граб, діаметром пня біля шийки кореня 34 см. та провів розробку за допомогою бензомоторної пили трьох вітровальних дерев, з яких два породи ясен та одне породи дуб. Вказану постанову було вручено ОСОБА_1 16.02.2023, про що свідчить останнього у відповідній графі постанови.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Так, пунктом 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть відповідальність за порушення лісового законодавства.

Згідно з ст. 65 КУпАП незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях, а також молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення, тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від семи до дванадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП полягає у вчиненні таких дій, як незаконна порубка і пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розсадниках і на плантаціях; знищення або пошкодження молодняка природного походження і самосіву на площах, призначених під лісовідновлення.

Суб`єктивною стороною вищевказаного адміністративного правопорушення є незаконна порубка дерев і чагарників, які можуть здійснюватися лише з умислом, інші дії, передбачені цією статтею, як з умислом, так і з необережності. Суб`єктом є громадяни та посадові особи.

Отже, незаконна порубка полягає у рубці дерев та чагарників без спеціального дозволу або з порушенням встановлених правил рубки, що зумовлює припинення його росту або якщо і не припиняє росту, але змінює первісний стан дерев і чагарників на гірший та яка здійснюється з умислом або з необережності.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 65 Лісового кодексу України, використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.

Стаття 66 Лісового кодексу України визначає, що громадяни мають право в лісах державної та комунальної власності, а також за згодою - власника в лісах приватної власності вільно перебувати, безоплатно без видачі спеціального дозволу збирати для власного споживання дикорослі трав`яні рослини, квіти, ягоди, горіхи, гриби тощо, крім випадків, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами України.

Згідно з ч. ч. 1, 4 ст. 67 Лісового кодексу України у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів: 1) заготівля деревини; 2) заготівля другорядних лісових матеріалів; 3) побічні лісові користування; 4) використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. Спеціальний дозвіл видається власниками лісів або постійними лісокористувачами у встановленому порядку також на проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Лісового кодексу України заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах. Для заготівлі деревини під час рубок головного користування в першу чергу призначаються пошкоджені, ті, що усихають, інші деревостани, що потребують термінової рубки за своїм станом, і деревостани, які вийшли з підсочування. Залежно від категорій лісів, природних лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід та інших особливостей застосовуються такі системи рубок головного користування: суцільні, поступові або вибіркові, комбіновані рубки.

Частиною 4 статті 70 Лісового кодексу України визначено, що деревина заготовляється також під час здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів (поліпшення якісного складу лісів), та під час проведення інших заходів (розчищення лісових ділянок, вкритих лісовою рослинністю, у зв`язку з будівництвом гідровузлів, трубопроводів, шляхів тощо).

Так, відповідно до частини 8 статті 70 Лісового кодексу України заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів і постійними лісокористувачами, яким у встановленому порядку надано це право.

Пункт 2 частини 1 статті 19 Лісового кодексу України визначає, що постійні лісокористувачі мають виключне право на заготівлю деревини.

Здійснення лісогосподарських заходів, не пов`язаних з використанням лісових ресурсів (поліпшення якісного складу лісів), регулюються, зокрема, Санітарними правилами в лісах України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 №555(далі Санітарні Правила).

Згідно з пунктом 4 Санітарних правил для поліпшення санітарного стану лісів здійснюються вибіркові санітарні рубки, суцільні санітарні рубки та ліквідація захаращеності.

В пункті 12 Санітарних правил зазначено що вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп. У межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, крім господарських зон національних природних парків та регіональних ландшафтних парків та зон антропогенних ландшафтів біосферних заповідників, забороняється проведення вибіркових санітарних рубок, які призведуть до зменшення повноти насаджень нижче встановленого показника повноти.

У відповідності до пункту 16 Санітарних правил, у насадженнях, пошкоджених вітром і внаслідок аварій та стихійного лиха, в першу чергу для рубки призначаються дерева з поваленими чи зламаними стовбурами.

Приписи пунктів 34, 35 Санітарних правил встановлюють, що ліквідація захаращеності здійснюється шляхом прибирання поваленого сухостою (з відхиленням стовбура більше ніж на 30 градусів від вертикальної осі) та хмизу. Ліквідація лісосічної захаращеності незалежно від її обсягів призначається власниками лісів, постійними лісокористувачами та здійснюється в процесі рубок. У межах природно-заповідного фонду ліквідація захаращеності здійснюється відповідно до вимог відповідних проектів організації територій та об`єктів природно-заповідного фонду та/або положень про них, що регламентують здійснення заходів з поліпшення санітарного стану лісів на таких територіях чи об`єктах.

Відповідно до п. 36 Санітарних правил підлягають збереженню окремі повалені сухостійні дерева, які слугують середовищем існування та захисту інших об`єктів живої природи, про що робиться відмітка у матеріалах відводу та лісорубному квитку. Під час проведення робіт з ліквідації захаращеності в лісах у межах природно-заповідного фонду (крім хвойних молодняків за межами природних заповідників, заповідних зон і заповідних урочищ) необхідно передбачати залишок неліквідної деревини обсягом не менш як 30 куб. метрів на один гектар.

У додатку № 1 до постанови КМУ від 24 липня 2013 року № 541 «Про затвердження Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» визначено, що у разі привласнення буреломних, вітровальних дерев, а також самовільне вирубування сухостійних дерев розмір яких обчислюється за таксою для сироростучих дерев, зменшеною у 2 рази.

Отже, ліквідація дерев з поваленими та зламаними стовбурами, тобто таких, що лежать на поверхні ґрунту є заходом, що називається «рубка», така рубка повалених чи зламаних дерев являється «заготівлею деревини», право на заготівлю деревини з поваленими стовбурами належить виключно власникам лісів і постійним лісокористувачам, на підставі спеціальних дозволів та заготівля дров з сухих дерев на території лісу відноситься до спеціального використання лісових ресурсів, а отже потребує спеціального дозволу.

Таким дозволом на вирубку, згідно статті 69 ЛК є лісорубний або лісовий квиток. Необхідно відзначити, що лісовий квиток видається безкоштовно або власником лісу або постійним лісокористувачем в порядку визначеному в Постанові КМУ "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів" №761 від 23.05.2007.

Колегія суддів наголошує, що матеріалами справи підтверджено та судом першої інстанції вірно встановлено, що зазначеного дозволу на вирубку позивач ОСОБА_1 не мав.

Згідно із ст. 7 Лісового кодексу України, ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи.

Відповідно до ст. 8 Лісового кодексу України, у державній власності перебувають усі ліси України, крім лісів, що перебувають у комунальній або приватній власності. Право державної власності на ліси набувається і реалізується державою в особі Кабінету Міністрів України, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій відповідно до закону.

Також, пунктом 5 Прикінцевих положень Лісового кодексу України визначено, що до здійснення державної реєстрації, але не пізніше 1 січня 2027 року, державними та комунальними лісогосподарськими підприємствами, іншими державними та комунальними підприємствами та установами права постійного користування земельними ділянками лісогосподарського призначення, які надані їм у постійне користування до набрання чинності Земельним кодексом України, таке право підтверджується планово-картографічними матеріалами лісовпорядкування.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що ділянка лісу, а саме квартал 108 відділ 1 Мшанецького лісництва, відноситься до земель лісогосподарського призначення і в цілому є землями державного лісового фонду, власником яких Державне підприємство «Кременецьке лісове господарство».

Відтак, оцінивши фактичні обставини справи, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції прийшов до вірного висновку, що вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП, в повній мірі підтверджено матеріалами справи.

При цьому, посилання позивача на те, що жодних здорових дерев він не зрізував, не вчиняв дій, внаслідок яких припинявся ріст дерева шляхом у спосіб його зрубування, зпилювання тощо, тобто відділення стовбура і верхівки здорового дерева від його кореня, дерева, про які зазначено у постанові, були сухостійні та впали під час бурелому, не свідчать про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Так, на підставі наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено та не заперечується позивачем, що останній здійснював заготівлю деревини на території кварталу 108 виділу 1 Мшанецького лісництва Державного підприємства «Кременецьке лісове господарство», на території лісу, який перебуває в державній власності, а саме здійснив рубку чотирьох дерев, в тому числі породи гарб, дуб та ясень. При цьому, дозволу на вирубку деревини (лісорубного або лісового квитка) позивач ОСОБА_1 не мав.

Відтак, самі по собі ті обставини, що зі слів позивача останній не зрізував, не вчиняв дій, внаслідок яких припинявся ріст дерева шляхом у спосіб його зрубування, зпилювання тощо, тобто відділення стовбура і верхівки здорового дерева від його кореня, дерева, не свідчать про відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 65 КУпАП.

Судом встановлено, що ліквідація дерев, що лежать на поверхні ґрунту є заходом, що називається «рубка», така рубка повалених чи зламаних дерев являється «заготівлею деревини». При цьому, право на заготівлю деревини з поваленими стовбурами належить виключно власникам лісів і постійним лісокористувачам, на підставі спеціальних дозволів та заготівля дров з сухих дерев на території лісу відноситься до спеціального використання лісових ресурсів, а отже потребує спеціального дозволу.

Судом першої інстанції вірно не взято до уваги доводи позивача про наявність розбіжностей у протоколах про адміністративне правопорушення №006973 від 08.02.2023, виданого йому працівниками Державної екологічної інспекції, та протоколі №006973 від 08.02.2023, який долучено відповідачем до відзиву, як на підставу, що свідчить про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, оскільки судовому засіданні суду першої інстанції було оглянуто наданий представником відповідача оригінал вищевказаного протоколу №006973 від 08.02.2023 в якому містяться власноручно написані позивачем ОСОБА_1 письмові пояснення щодо невизнання останнім своєї вини у вчиненому правопорушенні та вказаний протокол підписаний ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 3.1. Розділу 3 Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 05.07.2004 №264, Справи про адміністративні правопорушення розглядаються посадовими особами Мінприроди згідно зі статтею 242-1 КУпАП та за місцем його вчинення (стаття 276 КУпАП).

В силу вимог ч. 2 ст. 242-1 КУпАП, від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право Головний державний інспектор України з охорони навколишнього природного середовища та його заступники, старші державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори України з охорони навколишнього природного середовища, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя та їх заступники, головні державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища Чорного і Азовського морів та їх заступники, старші державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища, державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища відповідних територій.

Дослідивши наявні в матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення та оскаржувану постанови судом встановлено, що вони винесені уповноваженою особою, а саме державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Вітряком О.В., та відповідають вимогам закону.

Відтак, доводи позивача щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення та оскаржуваної постанови однією і тією ж особою, не свідчать про невідповідність останніх вимогам закону чи про порушення порядку їх складення, а тому, на думку суду, є необґрунтованими.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені позивачем в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 11 квітня 2023 року у справі № 607/3470/23 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя А. Р. Курилець
судді О. І. Мікула
М. А. Пліш
Повне судове рішення складено 24 травня 2023 року.