Справа № 360/480/19
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 травня 2023 року м. ДніпроСправа № 360/480/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у справі № 360/480/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України в особі комісії Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

17 травня 2023 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у справі № 360/480/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України в особі комісії Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

Заявник просить суд роз`яснити рішення Луганського окружного адміністративного суду по справі № 360/480/19 від 03 квітня 2019 року, що стосується зобов`язання комісії Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни повторно розглянути надані документи та прийняти рішення щодо надання ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій як особі, яка захищала незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брала безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпечення її проведення, з урахуванням окреслених у даному рішенні висновків, та правової оцінки суду.

Ухвалою суду від 19 травня 2023 року зазначену заяву призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Заявник у судове засідання не прибув, про дату, час і місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, просив розглянути заяву без його участі.

Відповідач у судове засідання не прибув, про дату, час і місце розгляду заяви повідомлено належним чином.

Відповідно до норм частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства суд (далі КАС України) суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до частини дев`ятої статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Оскільки сторони про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином, відсутня потреба заслухати свідка чи експерта, суд вважає за можливе розглянути заяву у письмовому провадженні на підставі наявних у справі доказів.

Розглянувши заяву про роз`яснення судового рішення та дослідивши матеріали, суд дійшов наступного.

Згідно з частиною першою статті 246 КАС України, рішення суду складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.

Відповідно до частини четвертої статті 246 КАС України, у мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини; 2) докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення; 3) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову; 4) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку; 5) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 6) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування; 7) мотиви, з яких у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд, відмовляючи у позові, дійшов висновку, що оскаржуване рішення, дія чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень визнано судом таким, що вчинено відповідно до вимог частини другої статті 2 цього Кодексу.

Частиною п`ятою вказаної статті Кодексу встановлено, що у резолютивній частині рішення зазначаються: 1) висновок суду про задоволення позову чи про відмову в позові повністю або частково щодо кожної із заявлених вимог; 2) розподіл судових витрат; 3) строк і порядок набрання рішенням суду законної сили та його оскарження; 4) повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та по батькові (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків сторін (для фізичних осіб), за його наявності, або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Обов`язковість виконання судових рішень закріплена в статті 129 Конституції України та частині першій статті 370 КАС України, згідно з якими, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення відповідно до частини другої статті 370 КАС України тягне за собою відповідальність, встановлену законом. Завершальною стадією судового провадження є виконання судового рішення як гарантія захисту порушених прав та інтересів осіб, які звернулись до суду за їх відновленням.

Таким чином, рішення суду, яке набрало законної сили, підлягає обов`язковому виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Тому особа, якій належить виконати судове рішення, повинна здійснити дії встановлені Законом для його виконання.

Метою ж роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню.

Підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків, є його неясність. У такий спосіб змінюється форма викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд не може вносити будь-які зміни в нього. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового рішення виключає можливість будь-яким чином змінювати його зміст.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні його змісту, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України. Такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають, а текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Переконливість і зрозумілість викладення змісту судових рішень забезпечується шляхом дотримання правил юридичної техніки.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30.04.2020 у справі № 22а-11177/08 та у постанові від 18.08.2022 у справі №650/658/20.

У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16.

Критерієм для роз`яснення судового рішення є встановлення судом факту того, що рішення є незрозумілим, тобто зі змісту його резолютивної частини не можна зробити висновки про обсяг прав та обов`язків учасників справи у спірних правовідносинах.

Аналогічна правова позиція встановлена Верховним Судом у постанові від 16 липня 2020 року у справі № 619/3407/16-а.

Так, звертаючись до суду з позовом у справі № 360/480/19 ОСОБА_1 просив суд:

-визнати незаконним та скасувати рішення комісії Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни від 21.09.2018 № 3/ІV/ХІІІ/2 про надання позивачу статусу учасника війни;

- зобов`язати комісію Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни повторно розглянути надані документи та прийняти рішення про надання позивачу статусу учасника бойових дій як особі, яка захищала незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брала безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення.

Розглянувши справу №360/480/19, суд рішенням від 03.04.2019 дійшов висновку про задоволення позовних вимог, а саме:

- визнати незаконним та скасувати рішення комісії Міністерства внутрішніх справ України з питані, розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни від 21.09.2018 № 3/ІV/ХІІІ/2 про надання ОСОБА_1 статусу учасника війни;

- зобов`язати комісію Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни повторно розглянути надані документи та прийняти рішення щодо надання ОСОБА_1 статусу учасника бойових дій як особі, яка захищала незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України і брала безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпечення її проведення, з урахуванням окреслених у даному рішенні висновків, та правової оцінки суду.

Мотиви, з яких суд задовольнив позовну заяву рішенням від 03.04.2019, детально в ньому викладені, як і резолютивна частина. Рішення суду не містить неоднозначних для розуміння висновків.

Крім того суд звертає увагу, що заявником взагалі не зазначено в чому саме полягає незрозумілість рішення.

За таких умов підстави для роз`яснення рішення суду від 03.04.2019 у справі №360/480/19 у порядку, передбаченому статтею 254 КАС України, відсутні.

Верховний Суд України в ухвалі від 13.07.2016 у справі №826/16796/14 зазначив, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 03.04.2019 у справі №360/480/19 є цілком обґрунтованим та зрозумілим, а зміст резолютивної частини судового рішення повністю розкрито змістом його мотивувальної частини.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у справі № 360/480/19 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.241-243,248,254,256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду у справі № 360/480/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України в особі комісії Міністерства внутрішніх справ України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, учасниками війни про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя С.В. Борзаниця