Справа № 420/11428/23
Суддя: Андрухів В.В.
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

23 травня 2023 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Андрухів В.В.,
розглянувши матеріали:
за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, у якому позивач просить:
- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-9719-51 У від 28.09.2021 року, яка прийнята Головним управлінням ДПС в Одеській області;
- стягнути з Головного управління ДПС в Одеській області шкоду у розмірі 4047,86 грн., заподіяну позивачу прийняттям вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-9719-51 У від 28.09.2021 року та її пред`явленням до примусового виконання.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Частиною 1 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Так, Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 р. №2464-VI (далі - Закон №2464-VI), як зазначено в його преамбулі, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.
Згідно з абз.4-6 ч.4 ст.25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.
Порядок узгодження сум недоїмки з єдиного внеску встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзаци восьмий, дев`ятий частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI).
За змістом преамбули Закону № 2464-VI цей Закон може, зокрема, встановлювати особливості адміністративної процедури досудового врегулювання спорів, але не може визначати порядок судового оскарження з порушенням гарантій платника єдиного внеску.
Закон № 2464-VI не передбачає застосування обмежувального (присіяного) строку в 10 днів для оскарження до суду вимоги про сплату недоїмки з єдиного соціального внеску.
Платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС, а не статтею 25 Закону №2464-VI.
Такий висновок щодо строку звернення до суду з позовом про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску зроблено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 25.02.2021 р. у справі № 580/3469/19.
Позивач скористався процедурою досудового оскарження вимоги податкового органу про сплату єдиного внеску, отже строк звернення до суду щодо оскарження податкової вимоги у відповідності до ч.4 ст.122 КАС України становить три місяці, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви позивач оскаржив вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-9719-51 У від 28.09.2021 року, яка прийнята Головним управлінням ДПС в Одеській області до ДПС України 23.02.2022 року, та ДПС України листом від 28.10.2022 року надала відповідь на його скаргу.
При цьому, з тим з позовом до суду позивач звернувся засобами поштового зв`язку 17.05.2023 року, тобто з пропуском тримісячного строку звернення.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Разом з позовною заявою позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду, зазначивши, що він оскаржив вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-9719-51 У від 28.09.2021 року, яка прийнята Головним управлінням ДПС в Одеській області до ДПС України 23.02.2022 року, та ДПС України листом від 28.10.2022 року надала відповідь на його скаргу.
Лист ДПС України від 28.10.2022 року, як зазначає позивач, він отримав 22.11.2022 року.
Отже, тримісячний строк звернення до суду з даним позовом розпочався 23.11.2022 року та закінчився 22.02.2023 року.
Обґрунтовуючи причину пропуску строку звернення до суду з даним позовом позивач посилається на введення воєнного стану в Україні у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відсутності у позивача юридичної освіти, та те, що на території України він перебуває протягом лише декількох днів на місяць.
Суд вважає безпідставними посилання позивача на введення воєнного стану в Україні у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, оскільки він жодним чином не обґрунтовує, як саме запровадження воєнного стану в Україні завадило йому вчасно звернутися до суду із вказаним позовом.
Посилання позивача на те, що переважну більшість часу він перебував за кордоном, оскільки здійснює міжнародні автомобільні перевезення, суд також не бере до уваги, тому як з наданих до суду сторінок його паспорту для виїзду за кордон (сторінки 1-11, 30-32) неможливо перевірити перебування позивача в Україні чи за кордоном в період з 30.11.2022 року по 06.02.2023 року, який припадає на період строку звернення до суду.
Посилання позивача на відсутність юридичної освіти та складнощі пошуку кваліфікованого правника для звернення до суду, суд також вважає безпідставними, оскільки в Україні діє інститут адвокатури і отже позивач міг звернутися до адвоката за юридичною допомогою, однак вчасно це не зробив.
Згідно ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Згідно ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
На підставі викладеного, суд вважає, що адміністративний позов підлягає залишенню без руху та роз`яснює позивачу, що виявлені недоліки мають бути усунені шляхом: звернення до суду із заявою про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, з вказівкою інших поважних причин його пропуску.
Керуючись ст.ст. 123, 169, 256, 293 КАС України, суд,
УХВАЛИВ:
Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду з даним позовом.
Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.
Надати позивачу для усунення недоліків позовної заяви 10-денний строк з дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява в частині вказаних позовних вимог буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.В. Андрухів