Справа № 420/10999/23
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 травня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Аракелян М.М., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області (), Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області () про визнання протиправним та скасування висновків, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

15 травня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надіслана поштою 10.05.2023 року) до Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області, Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області, у якій представник позивачки просить суд:

визнати протиправними та скасувати висновок Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області №144/2017 за фактом оформлення паспорта громадянина України на ім?я ОСОБА_2 , затверджений директором департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України Чередніченко А.М. 24.11.2017 року, та висновок Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області №25/2018 службової перевірки щодо підстав оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сир-Дар?я Ташкентської області Республіки Узбекистан, затверджений директором департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України Чередніченко А.М. 14.03.2018 року;

зобов?язати Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області () направити до Інформаційної підсистеми функціональний модуль «Недійсні документи» Єдиної інформаційно-аналітичної системи управління міграційними процесами Державної міграційної служби інформацію про скасування висновку Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області №144/2017 за фактом оформлення паспорта громадянина України на ім?я ОСОБА_2 , затвердженого директором департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України Чередніченко А.М. 24.11.2017 року;

зобов?язати Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області () направити до Інформаційної підсистеми функціональний модуль «Недійсні документи» Єдиної інформаційно-аналітичної системи управління міграційними процесами Державної міграційної служби інформацію про скасування висновку Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області №25/2018 службової перевірки щодо підстав оформлення паспорта громадянина України для виїзду за кордон ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сир-Дар?я Ташкенської області Республіки Узбекистан, затвердженого директором департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України Чередніченко А.М. 14.03.2018 року;

стягнути з Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивачки понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1610,40 гривень;

стягнути з Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивачки понесені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1610,40 гривень.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа №420/10999/23 розподілена на суддю Аракелян М.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачка просить суд протиправними та скасувати:

- висновок Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області №144/2017 за фактом оформлення паспорта громадянина України на ім?я ОСОБА_2 , затверджений директором департаменту з питань громадянства, паспортизації та реєстрації ДМС України Чередніченко А.М. 24.11.2017 року,

- висновок Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області №25/2018, затверджений 14.03.2018 року.

Позов у даній справі поданий 10.05.2023 року, тобто з пропуском шестимісячного строку з дня затвердження висновків, клопотання про його поновлення не заявлено.

Будь-яких причин пропуску строку звернення до суду позивачем у позовній заяві не зазначено, а судом із матеріалів адміністративного позову не вбачається даних стосовно того, чи існують поважні причини, якщо строк був пропущений, або обґрунтування того, що строк не пропущений.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення.

При цьому безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі, як правова визначеність (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти Росії»). У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata» (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

Крім того, згідно з рішеннями ЄСПЛ від 25 липня 2002 року у справі «Совтрансавто-Холдинг» проти України» та від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» судом встановлено, що існує установча судова практика щодо визначення основним елементом верховенства права принципу правової певності, який передбачає серед іншого і те, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлено під сумнів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин позовна заява має бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків шляхом подання суду заяви про поновлення пропущеного строку для звернення до адміністративного суду із зазначенням причин поважності його пропуску та підтверджуючих доказів, або пояснень та доказів на підтвердження того, що строк не пропущено.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 171, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Державної міграційної служби України в Херсонській області (), Головного управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області () про визнання протиправним та скасування висновків, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення копії даної ухвали позивачці.

Копію ухвали невідкладно направити позивачці.

Ухвала окремо оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.М. Аракелян