Справа № 240/2569/23
Суддя: Кузнєцов Д. В.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №240/2569/23
УХВАЛА

Іменем України

15.05.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцов Д.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Житомирської митниці Держмитслужби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з вказаним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Житомирської митниці Держмитслужби у справі про порушення митних правил №0350/101000/22 від 11.01.2023 року.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду Липи В.А. від 08.02.2023 року адміністративну справу передано на розгляд за територіальною підсудністю до Корольовського районного суду м. Житомира на підставі п. 2 ч. 1 ст. 29 КАС України.

Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Рожкової О.С. від 31.03.2023 року адміністративну справу передано на розгляд за територіальною підсудністю до Богунського районного суду м. Житомира на підставі п. 1 ч. 1 ст. 29 КАС України.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим визначено суддю Кузнєцова Д.В.

Ухвалою від 01.05.2023 року позовну заяву було залишено без руху та запропоновано в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали усунути недоліки шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та надання доказів поважності причин пропуску такого строку.

На виконання вимог ухвали від 01.05.2023 до суду 10.05.2023 року надійшла заява від ОСОБА_1 про усунення недоліків, в якій позивач зазначив, що оскаржувану постанову отримав 26.01.2023 та 27.01.2023 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду, тобто в десятиденний термін з моменту отримання постанови, у межах строків на оскарження.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 286 КАС України встановлено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви наведені у ст.ст. 160, 161 КАС України.

Так, за змістом ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Тобто стаття 161 КАС України містить безальтернативний обов`язок позивача додати до позову заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду у разі пропуску такого строку.

Наслідки пропуску строку звернення до суду визначені статтею 123 КАС України.

Положенням п. 1 ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 2 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Суддя зауважує, що в ухвалі від 01.05.2023 року чітко зазначений спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та надання доказів поважності причин пропуску такого строку.

Натомість, позивач до заяви не долучив клопотання (заяву) про поновлення пропущеного строку, а послався лише на те, що звернувся до суду в межах процесуальних строків, обраховуючи такий строк з дня отримання оскаржуваної постанови.

Окремо суддею звернуто увагу, що раніше у даній справі ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Рожкової О.С. від 02.03.2023, зокрема й з підстав пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, позов ОСОБА_1 залишався без руху, проте на виконання вимог ухвали від 02.03.2023 заява позивача про усунення недоліків не містила у собі клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

У справі «Беллет проти Франції» ЄСПЛ зазначив, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Практика ЄСПЛ також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

За наведених обставин, оскільки позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, які вказані в ухвалі від 01.05.2023 року у передбачений законом строк, суддя вважає за необхідне повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської митниці Держмитслужби про скасування постанови у справі про порушення митних правил позивачу.

Керуючись ст. 122, 123, 161, 169, 256, 294, 295 КАС України суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Житомирської митниці Держмитслужби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що згідно з ч. 8 ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили у порядку, передбаченому статтею 256 КАС України.

Суддя Д.В. Кузнєцов