Справа № 336/791/23
Суддя: Звєздова Н. С.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №336/791/23
Провадження №2-а/336/68/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Звєздової Н.С., за участю секретаря судового засідання Кисельової О.О.,

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Черкашина Івана Івановича, про перехід до розгляду справи у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін, -

встановив:

Представник позивача адвокат Черкашин І.І. звернувся до суду з адміністративним позовом в інтересах ОСОБА_1 до Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України про скасування постанови про порушення митних правил та закриття провадження по справі, в якому просив скасувати постанову Київської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України у справі про порушення митних правил № 2127/100000/22 від 22 грудня 2022 року, про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч.4 ст.481 МК України та закрити справу, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.481 МК України.

Ухвалою від 26.04.2023 відкрите провадження у справі. Справа призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін.

08.05.2023 представником відповідача Клімовим С.Г подано відзив на позов.

10.05.2023 адвокатом Черкашиним І.І. подано відповідь на відзив та клопотання про розгляд справи з викликом сторін. У клопотанні просив витребувати від Київської митниці копії усіх матеріалів про порушення митних правил №2127/100000/22 (постанова від 22.12.2022) відносно ОСОБА_1 за ч.4 ст.481 Митного кодексу України.

Заяву обґрунтовує тим, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для з`ясування обставин, які мають значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Дослідивши заяву та матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження;.

Питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі, що передбачено у частині першій статті 260 КАС України.

Відповідно до частини першої ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частини другої статті 12 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч.6 ст.12 КАС України, для цілей цього Кодексу, справами незначної складності є справи щодо: 1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займають відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;

3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;

4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;

5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію;

6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження;

8) типові справи;

9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині;

10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження;

11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Згідно ч.2 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

В ухвалі від 26.04.2023 суддя встановила, що ця справа, враховуючи типовість справи, є малозначною та дійшла висновку про її розгляд у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч.ч.5-6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Проте, відповідно до частини сьомої цієї статті суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

З вказаного вище вбачається, що відмова в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін є правом суду, а не його обов`язком.

Так, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, на переконання суду, не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Доводи протилежного стороною не надано.

Крім цього, свої заперечення проти позову та міркування з приводу обставин, зазначених в цій заяві, відповідач виклав у відзиві на позов, строк подання якого не пропущено, що є належною реалізацією права сторони у спорі на доступ до суду в розумінні статті 6 Європейської конвенції з прав людини, а також на захист своїх прав та інтересів відповідно до статті 5 КАС України та дотримання завдань та основних засад адміністративного судочинства, визначених у статті 2 КАС України.

За таких обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви представника позивача адвоката Черкашина І.І. про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

Разом з тим, відповідно до ст.9 КАС України, суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів як з власної ініціативи так і за клопотанням сторони, відповідно до ч.7 ст.80 КАС України, відповідно до якої учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Суд вважає за необхідне задовольнити клопотання адвоката Черкашина І.І. та витребувати у відповідача Київської митниці копії матеріалів адміністративної справи про порушення митних правил №2127/100000/22, відповідно до яких постановою від 22.12.2022 ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.481 Митного кодексу України та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 34 000 гривень.

Керуючись статтями 2, 12, 19, 80, 248, 257, 262 КАС України, суд -

постановив:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 адвоката Черкашина Івана Івановича, про перехід до розгляду справи у спрощеному позовному провадженні з викликом сторін відмовити.

Клопотання адвоката Черкашина Івана Івановича про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Київської митниці (місцезнаходження:03124, м. Київ, бул. Гавела Вацлава, буд. 8-А) копії матеріалів адміністративної справи про порушення митних правил №2127/100000/22, відповідно до яких постановою від 22.12.2022 ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.481 Митного кодексу України та накладено стягнення у вигляді штрафу у сумі 34 000 гривень.

Витребуваний доказ надати безпосередньо до суду в строк до 22.06.2023

Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Попередити керівництво Київської митниці, що у разі неподання суб`єктом владних повноважень витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова