Справа № 520/1464/22
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 р.Справа № 520/1464/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Реброва А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2022, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 21.12.22 по справі № 520/1464/22

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Харківській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просив суд:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 11.03.2020 №Ф-496-14;

- визнати дії Головного управління ДПС у Харківській області в частині нарахування ОСОБА_1 єдиного соціального внеску у розмірі 19512,02 грн.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області внести зміни до інтегрованої картки ОСОБА_1 шляхом виключення з неї суми недоїмки з єдиного соціального внеску у розмірі 19512,02 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 заяву від 21.11.2022 про поновлення строків звернення до суду залишено без задоволення. Позов залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.01.2022 позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову протягом 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху. Встановлено, що способом усунення недоліків є подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

15.02.2022 на виконання ухвали суду від 24.01.2022 від позивача до суду першої інстанції надійшла заява про поновлення строку звернення до суду разом доданими документами.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 21.02.2022 відкрито провадження в адміністративній справі у порядку спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання з повідомленням (викликом) осіб, та зазначено про те, що заява про поновлення строку звернення до суду буде вирішуватися судом під час розгляду справи з урахуванням наявних в матеріалах справи документів.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.11.2022 позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову у 5 днів з дня вручення копії ухвали про залишення позову без руху. Встановлено, що способом усунення недоліків шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду разом з письмовими поясненнями про те, коли саме позивачу стало відомо про існування виконавчого провадження №60696267 та які саме дії ним вчинені з цього періоду до моменту направлення першого запиту щодо з`ясування існуючого боргу з єдиного соціального внеску за період з 01.01.2017 по 01.07.2021, а також зазначити причини неотримання поштового відправлення №912 у поштовому відділенні під час його направлення за податковою адресою позивача (з наданням належних доказів).

21.11.2022 від позивача до суду першої надійшла заява про поновлення строку звернення до суду разом з письмовими поясненнями, відповідно до яких зазначено про те, що в січні 2020 року на адресу позивача надійшла постанова ВП №60696267 про звернення стягнення на заробітну плату на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2019 року №Ф-496-14, стягнення за якою відбулось у повному обсязі. Після завершення стягнення з заробітної плати, позивачем проводились перевірки електронного кабінету платників податків, проте не зважаючи на те, що заборгованість було стягнуто, в електронному кабінеті платників податків обліковувалась заборгованість в розмірі 19512,02 грн. До 01.07.2021 на адресу позивача не надходило вимог про сплату боргу (недоїмки) або постанов від державних виконавців. В липні 2021 року позивач вирішив перевірити закриття своєї заборгованості, через що і звернувся 26.07.2021 до Головного управління ДПС у Харківській області з відповідним запитом. Стосовно неотримання поштового відправлення №912 позивач посилався на те, що відповідно до даних трекінгу Укрпошти дані про відправлення за номерами №192 та №912 на даний час відсутні, оскільки не зареєстровані в системі, а отже, на думку позивача, відповідач відповідне поштове відправлення не направляв.

Залишаючи позов без розгляду суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунено недоліку позову в частині відсутності вмотивованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком та зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.ч. 2, 3 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: 1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності; 2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано; 3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; 4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності; 5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду; 6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява; 7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом; 8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу; 9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору; 10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Цей перелік є вичерпним.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Положеннями статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

В рішення від 12.01.2000 у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» та у рішенні від 28.10.1998 у справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог, що стало порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції.

З метою обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з вказаним позовом, позивачем зазначено, що 26.07.2021 ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у Харківській області з запитом на отримання публічної інформації, в якому просив: повідомити, чи проводилось нарахування єдиного соціального внеску позивачу за період з 01.01.2017 по 01.07.2021. Якщо таке нарахування проводилось, то надати детальні розрахунки такого нарахування (помісячно); надати примірники вимог про сплату боргу (недоїмки) з доказами надіслання позивачу на адресу (конверт, рекомендоване повідомлення, опис вкладення тощо), які виносились за період з 01.01.2017 по день звернення; надати детальні розрахунки (помісячно) недоїмки з єдиного соціального внеску до таких примірників вимог про сплату боргу (недоїмки).

За результатами розгляду запиту, податковий орган листом від 30.07.2021 надано відповідь на звернення. Додатком до листа долучено копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13.11.2019 №Ф-496-14 та повідомлення про вручення поштового відправлення.

На підставі отримання не повної інформації стосовно проведених відповідачем нарахувань єдиного соціального внеску за період з 01.01.2017 по 01.07.2021, позивач повторно 09.11.2021 звернувся до ГУ ДПС у Харківській області з запитом на отримання публічної інформацію.

За результатами розгляду запиту, листом від 18.11.2021 відповідач надав ОСОБА_1 відповідь, до якої долучив копії: податкових вимог: від 29.11.2018 №Ф-496-14, від 18.02.2019 №Ф-496-14, від 31.05.2019 №Ф-496-14, 19.08.2019 №Ф-496-14, від 13.11.2019 №496-14, від 24.02.2020 №Ф-496-14, від 11.03.2020 №Ф-496-14, від 22.04.2020 №Ф496-14, від 02.12.2020 №Ф-496-14, від 25.02.2021 №Ф-496-14, списку згрупованих поштових відправлень.

Тобто, після отримання відповіді на запит на отримання публічної інформацію позивачу стало відомо всю необхідну інформацію для звернення до суду за захистом порушеного, на думку останнього, права з боку суб`єкта владних повноважень шляхом звернення до суду з вказаним позовом.

На підставі вказаного вище, постановлення судом першої інстанції ухвали про залишення позовної заяви без розгляду унеможливлює доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

З урахуванням викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Враховуючи, що судом першої інстанції під час постановлення ухвали 21.12.2022 порушено норми процесуального права, апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 скасуванню, а справа №520/1464/22 направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 21.12.2022 по справі №520/1464/22 скасувати, справу направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц
Повний текст постанови складено 22.05.2023 року