Справа № 140/2851/23
Суддя: Ксензюк Андрій Ярославович
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2023 року ЛуцькСправа № 140/2851/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТРА-ЗЕНЕК» до Головного управління ДПС у м.Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АСТРА-ЗЕНЕК» (далі ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК», позивач) звернулось з позовом до Головного управління ДПС у м.Києві (далі ГУ ДПС у м.Києві, відповідач-1), Державної податкової служби України (далі ДПС України, відповідач-2) про визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №7631305/43979941 від 15.11.2022, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №77 від 14.10.2022; зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №77 від 14.10.2022, подану ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідно до статті 201 ПК України (далі - ПК України) позивачем було складено в електронній формі та відправлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) податкову накладну (далі ПН) від 14.10.2022 №77 та згідно з квитанцією від 09.11.2022 реєстрація вказаної ПН була зупинена.

Позивач надав відповідні пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у вказаній ПН, при цьому, було надано вичерпний перелік документів та пояснень, що підтверджують факт імпорту транспортного засобу позивачем і поставки його для ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО».

Однак комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у м.Києві (далі Комісія ГУ ДПС у м.Києві) прийнято рішення від 15.11.2022 №7631305/43979941, яким відмовлено у реєстрації ПН №77 від 14.10.2022. Вказане рішення мотивоване ненаданням платником ненаданням платником первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. В рішенні взагалі не зазначено яких документів не вистачає та якими мотивами керувалася Комісія ГУ ДПС у м. Києві при прийнятті оскаржуваного рішення.

Із вищевказаним рішенням позивач не погодився та оскаржив їх до ДПС України, однак рішенням за результатами розгляду скарги від 29.11.2022 №66422/43979941/2 скарга була залишені без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації ПН без змін.

Представник позивача не погоджується із оскаржуваним рішенням та вважає, доводи контролюючого органу щодо ненадання даних документів надуманими та необґрунтованими, оскільки відповідачем-1 при розгляді пояснень позивача та при прийнятті спірних рішень відповідачем не досліджено в сукупності всіх обставин спірних правовідносин, не надано оцінку документам, що надані разом із поясненнями, а тому висновки податкового органу є поверхневими.

Також зауважує, що поставка даних товарів відбувалася в межах процедури відкритих торгів у відповідності до Закону України «Про публічні закупівлі» та інформація про дану закупівлю розміщена на офіційному порталі «Прозоро» (адреса посилання: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-09-09-003022-a). В межах тендерної документації ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» надала вичерпну інформацію щодо можливості виконання договірних зобов`язань в межах даної закупівлі.

З наведених підстав просить адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 13.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

У відзивах на позовну заяву представник відповідачів позовних вимог не визнала. В обґрунтування такої позиції зазначила, що оскаржуваним рішенням відмовлено ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» у реєстрації податкової накладної, підставами для відмови є надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатнім для прийняття комісією рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування. Зазначає, що при розгляді відповідних документів Комісія уповноважена надавати оцінку наданим первинним документам, у частині підтвердження/не підтвердження ними реальності господарської операції та/або достатності наданих документів для відповідного підтвердження. Первинні документи лише містять інформацію про господарську операцію, натомість підтвердити її реальність можливо лише оцінивши в сукупності всі документи, що мають бути у СГ з урахуванням специфіки даної операції.

Відповідно до положення Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів» встановлено, що розрахунковий документ документ на переказ коштів, що використовуються для ініціювання перекату з рахунка платника на рахунок отримувача.

Згідно з абзацом першим пункту 44.1. статті 44 розділу ІІ ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.

Відсутність вищезгаданих документів фактично позбавляє контролюючий орган, а також суд можливості дослідити походження товару та загалом реальність господарської операції, що першочергово була покладена в основу формування незареєстрованої ПН.

При розгляді документів, наданих позивачем до розгляду на підтвердження реальності здійснення господарської операції Комісією було встановлено, що наданими документами не можливо підтвердити реальність здійсненої операції.

Наголошує, що відповідач прийняв рішення за одних обставин та документів, а позивач просить скасувати вказане рішення обґрунтовуючи іншими (додатковими) обставинами та документами.

Також зазначає, що повноваження ДПС України щодо реєстрації ПН в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу.

З наведених підстав просить в задоволенні позову відмовити повністю.

В поданій до суду відповіді на відзив представник позивача не погодився з доводами відзивів. Вказує, що у відзивах на позовну заяву відповідачами взагалі не наведено жодних аргументів стосовно прийняття спірного рішення, більше того - не було наведено жодного аргументу що стосувався б предмету даного позову. У відзивах відповідачами було виключно процитовано норми права, що регулюють спірні правовідносини. Натомість, позивачем було надано пояснення та необхідні документи, що повністю підтверджують реальність спірної господарської операції. Позивачем надано копії наступних документів: договору купівлі-продажу товарів №517/22 від 11.10.2022; видаткової накладної №75 від 14.10.2022; акту технічного стану ТЗ від 14.10.2022 на VW CRAFTER, кузов № НОМЕР_1 ; акту прийому-передачі транспортного засобу 14.10.2022 року на VW CRAFTER, кузов № НОМЕР_1 ; акту огляду реалізованого транспортного засобу 14.10.2022 на VW CRAFTER, кузов № НОМЕР_1 ; довіреності на отримання ТМЦ від 14.10.2022; рахунку на оплату №88 від 14.10.2022; банківської виписки за період 18.10.22; свідоцтва про реєстрацію ТЗ від 10.11.2022 року на VW CRAFTER, кузов № НОМЕР_1 ; вантажно-митної декларації UA205140/2022/016137; контракту №7 EST від 14.09.2021 року з додатками. А тому, вважає, що позивачем було надано вичерпний перелік документів та пояснень, що підтверджують факт імпорту транспортного засобу позивачем і поставки транспортного засобу для ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО». Також наголошує, що ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.

Інших заяв по суті справи не надходило.

Ухвалою суду від 10.04.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника ГУ ДПС у м.Києві про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4, частини другої, пункту 10 частини шостої статті 12, частин першої - третьої статті 257, частини п`ятої статті 262 КАС України дану справу, як справу незначної складності, розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить наступних висновків.

Судом встановлено, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» зареєстроване як юридична особа, основним видом діяльності якого є 45.11 торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами.

Як вбачається з матеріалів справи, 14.09.2021 між компанією AutoCominciare ОU (продавець) та ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» (покупець) укладено контракт №7 EST, за умовами якого продавець зобов`язався продати і доставити, зокрема, транспортні засоби до покупця, а покупець зобов`язався прийняти товар, вказаний в інвойсах, які є невід`ємною частиною даного контракту.

На умовах вказаного контракту в Україну було імпортовано вантажний автомобіль, марка VOLKSWAGEN, модель CRAFTER. 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 відповідно до митної декларації від 24.09.2022 №UA204080/2022/016137.

11.10.2022 між ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» (продавець) та ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО» (покупець) укладено договір про закупівлю товарів №517/22, згідно умов якого продавець, на умовах тендерної пропозиції, як переможець процедури закупівлі відповідно до ДК 21:2015 код 34130000-7 мототранспортні вантажні засоби, зобов`язався передати товар у власність покупцю, а покупець зобов`язався прийняти товар і оплатити його вартість в узгодженій сторонами сумі. Відповідно до цього Договору предметом купівлі-продажу є, зокрема: VOLKSWAGEN, модель CRAFTER. 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 , вартістю 1 194 000,00 грн. Відповідно до пунктів 6.1 та 6.2 Договору розрахунки здійснюються у національній грошовій одиниці за рахунок коштів бюджетних асигнувань. Оплата вартості отриманого товару здійснюється покупцем протягом 5 календарних днів з моменту підписання акту прийому-передачі, шляхом безготівкового перерахування коштів на поточних рахунок продавця.

14.10.2022 на виконання умов зазначеного договору позивач передав ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО» наступний товар: VOLKSWAGEN, модель CRAFTER. 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 , про що свідчать видаткова накладна від 14.10.2022 №75 на суму 1 194 000,00 грн., в тому числі ПДВ 199 000,00 грн., акт прийому передачі транспортних засобів від 14.10.2022, акт технічного стану транспортного засобу або його складової частини, що має ідентифікаційний номер від 14.10.2022 №8183/22/1/001274, акт огляду реалізованого транспортного засобу від 14.10.2022 №8183/22/000836.

За наслідками вище зазначеної господарської операції ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» складено та подано до реєстрації в ЄРПН ПН від 14.10.2022 №77 (отримувач/покупець ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО», товар «вантажний автомобіль бортова платформа з подвійною кабіною, марки VOLKSWAGEN, модель CRAFTER. 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 », код згідно УКТ ЗЕД , кількість 1 шт, обсяг постачання 995 000,00 грн., сума ПДВ 199 000,00 грн.).

Згідно із квитанцією від 24.10.2022 реєстрація ПН від 14.10.2022 №77 була зупинена з таких підстав: ПН складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК» надіслано в електронному вигляді повідомлення від 11.11.2022 №18 про подання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено, а саме: по ПН від 14.10.2022 №77, кількість додатків 11. Не є спірною та обставина, з огляду на те, що така обставина не заперечується у відзивах на позовну заяву та підтверджується письмовими поясненнями від 16.11.2022 №16/11, для підтвердження господарських операцій, відображених у ПН від 14.10.2022 №77, позивач до вказаних вище пояснень від 11.11.2022 долучив копії таких документів: договору про закупівлю товарів №517/22 від 11.10.2022; видаткову накладну від 14.10.2022 №75; акт технічного стану транспортного засобу або його складової частини, що має ідентифікаційний номер від 14.10.2022 №8183/22/1/001274; акт огляду реалізованого транспортного засобу від 14.10.2022 №8183/22/000836; акт прийому-передачі транспортного засобу 14.10.2022; довіреності на отримання ТМЦ від 14.10.2022 №152; рахунку на оплату від 14.10.2022 №88; банківську виписку за 18.10.2022; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 25.10.2022; контракту №7 EST від 14.09.2021, митної декларації від 24.09.2022 №UA204080/2022/016137.

15.11.2022 Комісією ГУ ДПС у м.Києві прийнято рішення №7631305/43979941 про відмову у реєстрації ПН №77 від 14.10.2022 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. У графі «додаткова інформація» відсутня інформація.

Рішення Комісії ГУ ДПС у м.Києві від 15.11.2022 №7631305/43979941 було оскаржене позивачем до ДПС України. Однак рішеннями Комісії ДПС України з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Комісія ДПС України) від 29.11.2022 №66422/43979941/2 скаргу залишено без задоволення, а зазначене рішення комісії регіонального рівня - без змін, з таких підстав: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 ПК України (тут і надалі в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).

За правилами абзаців першого, п`ятого пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

За приписами абзаців десятого, дванадцятого пункту 201.10. статті 201 ПК України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно із пунктом 1 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Пунктом 7 Порядку № 1165 визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

За приписами пунктів 10, 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 1 до Порядку № 1165 визначені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, у пункті 8 яких вказано: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно із пунктом 1 Порядку прийняття рішень про реєстрацію /відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216 (далі - Порядок № 520), цей Порядок визначає механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктами 2 - 4 Порядку № 520 передбачено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня). Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу. У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

За приписами пунктів 5, 6 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Відповідно до пунктів 9, 10 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Пунктом 11 Порядку № 520 визначено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/ оформлених із порушенням законодавства.

Як вбачається із оскаржуваного рішення Комісії ГУ ДПС у м.Києві від 15.11.2022 №7631305/43979941 у реєстрації ПН №77 від 14.10.2022 відмовлено у зв`язку із тим, що платником податку не надано копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. При цьому у графі «додаткова інформація» відсутня будь-яка інформація.

Суд не погоджується із вказаною підставою прийняття оскаржуваних рішень, з огляду на таке.

Так, реєстрація спірних ПН від 14.10.2022 №77 згідно із квитанцією від 24.10.2022 була зупинена виключно з такої підстави: ПН складена та подана платником податку, який відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Разом з тим, вказана квитанція від 24.10.2022 про зупинення реєстрації ПН від 14.10.2022 №77 не містила конкретного переліку документів, які платник податків повинен був додатково подати до Комісії ГУ ДПС у м.Києві для реєстрації в ЄРПН вказаних ПН.

При вирішенні спору суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 10.06.2021 у справі № 822/1886/18, відповідно до яких у випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації ПН платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації ПН.

У постанові від 03.11.2021 у справі № 360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку № 520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання ПН прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків з зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації ПН, а не довільно, на власний розсуд (вказана правова позиція підтримана в подальшому у постановах Верховного Суду від 01.12.2021 у справі №600/1878/20-а, від 20.01.2022 у справі № 140/4162/21, від 28.06.2022 у справі № 380/9411/21, від 29.06.2022 у справі № 380/5383/21, від 16.09.2022 у справі № 380/7736/21).

Суб`єкти владних повноважень, ухвалюючи рішення, якими, зокрема, обмежується права платника податків, повинні уникати надмірного формалізму. Обсяг документів, які надаються платниками податку на додану вартість з метою усунення сумнівів у контролюючого органу щодо легальності відповідної операції, щодо якої складено ПН, направлену для реєстрації в ЄРПН, хоч і визначений у Порядку № 520, проте завжди є унікальним та залежить від організації господарських взаємовідносин між суб`єктами господарювання, змісту договірних відносин між ними, а також особливостями законодавчого врегулювання діяльності тієї чи іншої сфери бізнесу. Саме за результатами детального дослідження змісту документів (в тому числі договору), наданих на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній, можливим є прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної в ЄРПН, реєстрація якої була зупинена. За відсутності чіткої вимоги щодо документів, які контролюючий орган вважав необхідними для реєстрації ПН, в квитанції про зупинення реєстрації ПН на позивача не може бути перекладена відповідальність у вигляді відмови в реєстрації ПН (вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.07.2022 у справі № 520/15348/20, від 07.12.2022 у справі № 500/2237/20).

Отже, не зазначення у квитанції від 24.10.2022 про зупинення реєстрації ПН від 14.10.2022 №77 чіткого та конкретного переліку документів фактично позбавило позивача можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів для реєстрації спірної ПН.

Суд також зауважує, що пункт 5 Порядку №520 визначає перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі, який не є вичерпним та не передбачає необхідності надання платником податку усіх документів згідно з таким переліком. Тобто наданню підлягають лише ті документи, які безпосередньо стосуються предмета господарської операції, за якою оформлено ПН, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

На переконання суду, подані позивачем на розгляд Комісії ГУ ДПС у м. Києві документи для реєстрації ПН від 14.10.2022 №77 підтверджують господарську операцію з продажу позивачем ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО» вантажного автомобіля марки VOLKSWAGEN, модель CRAFTER, 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 , та ці документи є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію в ЄРПН вказаної ПН.

Так, на підтвердження здійснення господарських операцій з реалізації вказаних транспортних засобів ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО» позивач подав копії первинних документів, а саме: договору про закупівлю товарів №517/22 від 11.10.2022; видаткову накладну від 14.10.2022 №75; акт технічного стану транспортного засобу або його складової частини, що має ідентифікаційний номер від 14.10.2022 №8183/22/1/001274; акт огляду реалізованого транспортного засобу від 14.10.2022 №8183/22/000836; акт прийому-передачі транспортного засобу 14.10.2022; довіреності на отримання ТМЦ від 14.10.2022 №152; рахунку на оплату від 14.10.2022 №88; банківську виписку за 18.10.2022; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 25.10.2022; контракту №7 EST від 14.09.2021, митної декларації від 24.09.2022 №UA204080/2022/016137.

В оскаржуваному рішенні від 15.11.2022 №7631305/43979941, як і у відзивах не зазначено, яких конкретно документів позивачем не було подано для підтвердження господарської операції, по якій складена ПН №77 від 14.10.2022.

В постанові від 01.02.2023 по справі №2240/2900/18 Верховний Суд сформував таку правову позицію.

Прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови прийняття обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкової накладної, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень суб`єктивізує акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятого рішення.

Таким чином, оскільки відповідач-1 у рішенні про відмову в реєстрації податкової накладної зазначив загальну, неконкретизовану та неоднозначну причину відмови у реєстрації податкової накладної, суд дійшов висновку, що Комісія ГУ ДПС у м.Києві прийняла невмотивоване рішення, оскільки його зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішення.

Суд відхиляє викладені у відзиві на позов доводи представника відповідачів про те, що до позову додано додаткові документи щодо господарської операції, по якій складена ПН №77 від 14.10.2022, оскільки як вже зазначалось судом вище подані позивачем на розгляд Комісії ГУ ДПС у м.Києві документи для реєстрації ПН від 14.10.2022 №77 підтверджують господарську операцію з продажу позивачем ДКП «ЛУЦЬКТЕПЛО» вантажного автомобіля марки VOLKSWAGEN, модель CRAFTER, 2016 року виготовлення, кузов № НОМЕР_1 , та ці документи є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію в ЄРПН вказаної ПН.

Суд також звертає увагу, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України. У свою чергу, при реєстрації податкових накладних фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями.

Така правова позиція вже неодноразово викладалась Верховним Судом, зокрема у постановах від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 28.11.2019 у справі №1640/2650/18, від 27.04.2023 по справі №460/8040/20.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення Комісії ГУ ДПС у м.Києві від 15.11.2022 №7631305/43979941 прийняте без наявності правових та фактичних підстав, позаяк платник надав пояснення та первинні документи щодо господарської операції, по яких складена ПН від 14.10.2022 №77, та, на думку суду, поданих після зупинення реєстрації спірної ПН позивачем вказаних вище первинних документів є достатньо для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН. Вказані первинні документи відповідають встановленим вимогам щодо форми та змісту, у суду відсутні підстави ставити під сумнів достовірність відображених у цих документах даних про господарські операції, передбачених законом підстав для позбавлення права позивача на реєстрацію спірної ПН в ЄРПН судом під час розгляду цієї справи не встановлено.

Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку, під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів, які спростовували б твердження позивача, та не навели обґрунтованих мотивів законності прийняття оскаржуваного рішення, яким відмовлено в реєстрації податкової накладної від 14.10.2022 № 77.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість та необхідність задоволення позовної вимоги позивача про визнання протиправними та скасування рішення комісії ГУ ДПС у м.Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН від 15.11.2022 № 7631305/43979941.

Щодо позовної вимоги в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну від 14.10.2022 № 77, суд зазначає наступне.

За приписами частини третьої статті 245 КАС України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Пунктом 19 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (зі змінами) передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання такої події, як набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

Таким чином, оскільки суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного рішення, а подані позивачем пояснення та документи, на думку суду, підтверджують здійснення господарської операції, по якій складена спірна ПН, ознак порушення вимог законодавства щодо їх складення вони не містять та є достатніми для прийняття рішення про реєстрацію вказаної ПН, тому з метою повного та ефективного захисту прав позивача похідні позовні вимоги про зобов`язання зареєструвати ПН від 14.1022 № 77 в ЄРПН належить також задовольнити.

За наведених вище обставин справи та положення чинного законодавства, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог повністю.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд задовольняє позов повністю, то на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у м.Києві, Комісія якого прийняла оскаржувані рішення, що стало підставою звернення до суду з цим позовом, необхідно стягнути судовий збір у розмірі 5368,00 грн., сплачений згідно платіжних доручень від 24.02.2023 №553 та від 06.03.2023 №566.

При вирішенні питання про стягнення витрат на правничу допомогу в сумі 7500,00 грн. суд виходить з таких приписів статей 134, 139 КАС України.

Відповідно до частин першої, другої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно із частинами третьою - п`ятою статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як передбачено частинами шостою, сьомою статті 134 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

За приписами частин сьомої, дев`ятої статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Виходячи з аналізу вищевказаних правових норм вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу до матеріалів справи долучено договір про надання правової допомоги від 20.02.2023 №61-ЮП, укладений між адвокатом Крючковим В.О. та ТзОВ «АСТРА-ЗЕНЕК», попередній (орієнтовний) розрахунок суми витрат на професійну правничу допомогу від 22.02.2023, акт №1-000000327 приймання-передачі наданих послуг від 22.02.2023, рахунок на оплату №1-000000327 від 22.02.2023, платіжне доручення №552 від 24.02.2023 на суму 7500,00 грн.

Як вбачається з акту №1-000000327 приймання-передачі наданих послуг від 22.02.2023, адвокатом були проведені наступні роботи (надані послуги) по договору про надання правової допомоги від 20.02.2023 №61-ЮП: вивчення документів у справі 5 год.; вивчення судової практики з відповідних правовідносин 2 год.; підготовка позовної заяви 5 год.; представництво інтересів клієнта в суді; загальна вартість робіт (наданих послуг) становить 7500,00 грн.

Платіжне доручення №552 від 24.02.2023 підтверджує сплату позивачем адвокату Крючкову В.О. коштів у сумі 7500,00 грн.

В той же час, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо (вказані висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №826/7375/18).

На думку суду, виходячи із критеріїв, визначених частинами третьою, п`ятою статті 134, частиною дев`ятою статті 139 КАС України (зокрема, складність справи, яку розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження; час, який об`єктивно необхідно було витратити на підготовку позовної заяви, зважаючи на сталу судову практику у справах цієї категорії; обсяг наданих адвокатом послуг), на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн. Решту витрат на професійну правничу допомогу повинен понести позивач.

При цьому, суд зазначає, що послуги вивчення документів та вивчення судової практики з відповідних правовідносин, включається до витрат пов`язаних зі складанням адміністративного позову, охоплюються загальною діяльністю адвоката та мають на меті складання позовної заяви і подання її до суду, а послуга у вигляді представництво інтересів клієнта в суді не конкретизована та фактично не надана, ураховуючи, що судове засідання у справі не призначалося, тому дані витрати повинен понести позивач.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути судові витрати в загальному розмірі 7368,00 грн грн., з них: судовий збір в сумі 5368,00 грн., витрати на професійну правничу допомогу в сумі 2000,00 грн.

Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТРА-ЗЕНЕК» (43023, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Карбишева, 1, ідентифікаційний код 43979941) Головного управління ДПС у м.Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, 33/19, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 44116011), Державної податкової служби України (04053, місто Київ, площа Львівська, 8, ідентифікаційний код юридичної особи 43005393) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у м.Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15 листопада 2022 року №7631305/43979941.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану Товариством з обмеженою відповідальністю «АСТРА-ЗЕНЕК» податкову накладну від 14 жовтня 2022 року №77.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АСТРА-ЗЕНЕК» судові витрати в загальному розмірі 7368,00 грн. (сім тисяч триста шістдесят вісім грн. 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя А.Я. Ксензюк