Справа № 520/6155/22
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

17 травня 2023 року справа №520/6155/22

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді - Кухар М.Д.,

при секретарі судового засідання - Штангей Ю.А.,

за участі:

представника відповідача - Гвоздецької О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції України в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61000, код ЄДРПО 40108599) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції у Харківській області від 03.04.2022 № 184 о/с про звільнення майора поліції ОСОБА_1 /0087781/, дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області;

-поновити майора поліції ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Харківського районного управління поліції № 1 ГУНП в Харківській області з поновленням та виплатою їй всього передбаченого чинним законодавством грошового та речового забезпечення за встановленими нормами відповідно до її посади, спеціального звання та вислуги.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 18.08.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У судове засідання, призначене на 19.04.2023 позивач не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила. Судове засідання перенесено на 17.05.2023.

У судове засідання, призначене на 17.05.2023 позивач не прибула, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Причини неявки суду не повідомила.

Вирішуючи питання про можливість подальшого розгляду справи за неодноразової відсутності позивача, суд виходить із наступного.

Положеннями статті 129 Конституції України, як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Аналогічна норма міститься й у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Приписами пункту 3 частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України унормовано, що учасники справи, поміж іншого, зобов`язані: з`являтися в судове засідання за викликом суду.

Аналогічна норма міститься у статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, де вказано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини другої статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Положеннями статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено правове регулювання наслідків неявки в судове засідання особи, яка бере участь у справі, які спрямовані на забезпечення прав щодо участі у судовому розгляді осіб, які беруть участь у розгляді, у разі їх неприбуття з об`єктивних причин.

З метою дисциплінування та виключення випадків умисного затягування розгляду справи стаття встановлює негативні для учасників судового процесу наслідки, у разі неприбуття у судове засідання через безвідповідальне ставлення до справи.

Згідно пункту 4 частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Таким чином, у даному випадку позивач, який належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, неодноразово у судові засідання не прибував, не надавши заяви про розгляд справи без його участі та жодним іншим чином не повідомивши суд про поважність причин своєї неявки.

Варто зазначити, що Європейський суд з прав людини, практика якого в силу вимог статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", є обов`язковою до застосування у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що "право на суд" та "право на доступ до суду" не є абсолютними. Права можуть бути обмежені, але лише таким способом та до такої міри, щоб не порушувати зміст цих прав (пункт 59 рішення "Де Жуфр де ла Прадель проти Франції", пункт 28 рішення "Станєв проти Болгарії"). Тобто, реалізація права на суд однією зі сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони".

З огляду на викладене, можна зробити висновок, що позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, у першу чергу має активно, використовувати власні процесуальні права та можливості, здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані.

При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Крім викладеного суд також враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 18.12.2019 у справі №9901/949/18, де зазначено наступне:

"...У аспекті наведеного суд першої інстанції вказав, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Беручи до уваги наведені обставини про належне та своєчасне повідомлення судом позивача про призначення судового засідання як на 19.04.2023, так і на 17.05.2023 року, повторне після відкладення розгляду справи неприбуття його в судове засідання без повідомлення поважних причин неявки, неподання заяв про розгляд справи за його відсутності, а також з огляду на те, що представник відповідача на розгляді справи по суті не наполягав, просив залишити позовну заяву без розгляду, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії без розгляду.

Згідно з ч. 4 ст. 240 КАС України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено чим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги у строк, визначений ч. 1 ст. 295 КАС України, а саме: протягом 15 днів з дати постановлення ухвали. Скарга може бути подана у порядку ч. 1 ст. 297 КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Кухар М.Д.