Справа № 184/527/23
Суддя: Томаш В. І.
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 184/527/23
Номер провадження 2-а/184/6/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2023 рокум. Покров

Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Томаш В.І.,

за участю секретаря судового засідання Михайлової Т.В.,

розглянувши в м. Покров справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення», -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому посилається на те, що його було притягнуто до адміністративної відповідальності та винесено постанову за ч.1 ст.121, ч.5 ст.121, ч.1 ст.126 КУпАП, а саме 14.02.2023 року о 15.45 годині по вул. Г.України біля будинку №6 в м. Покров він здійснював рух на т/з, у якого розсіювачах світлових приладів нанесено тонування, що зменшує їх прозорість чи світло пропускання, не був пристебнутий ременем безпеки, не мав дійсного страхового полісу наземних транспортних засобів та реєстраційного документу, чим порушив вимоги п.п.2.1 (б), 2.1 (г), 31.4.3 (г), 2.3 (в) ПДР України. Позивач вважає, що його безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності, оскільки він до моменту зупинки транспортного засобу він був пристебнутий, а після зупинки для перевірки документів та огляду авто він відстебнувся, будь-яких порушень правил користування ременем безпеки не вчиняв. Крім того, йому інкримінується порушення вимоги п.п. «г» п.31.4.3 ПДР, однак на світлових приладах автомобіля відсутнє будь-яке тонування чи покриття, яке б могло зменшувати їх прозорість чи світло пропускання. Будь-які докази на підтвердження його вини про те, що на розсіювачах світлових приладів автомобіля ВАЗ-2108 д/н НОМЕР_1 нанесено тонування, що зменшує їх прозорість чи світло пропускання, до постанови не додані.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав відповідь на відзив, в якому просить задовольнити позовні вимоги, а також письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовної заяви позивача в повному обсязі, розглянути справу за відсутності їх представника.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до приписів ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, орган державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб передбачений Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що 14.02.2023 року поліцейським ВРПП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Фесенко О.В. винесено постанову по справі про адміністративне порушення серії БАБ №419204 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення, передбачені ч.1 ст.121, ч.5 ст.121, ч.1 ст.126 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 540,00 гривень. З вищевказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 14.02.2023 року о 15.45 годині по вул. Г.України біля будинку №6 в м. Покров Дніпропетровської області здійснював рух на т/з, у якого розсіювачах світлових приладів нанесено тонування, що зменшує їх прозорість чи світло пропускання, не був пристебнутий ременем безпеки, не мав дійсного страхового полісу наземних транспортних засобів та реєстраційного документу, чим порушив вимоги п.п.2.1 (б), 2.1 (г), 31.4.3 (г), 2.3 (в) ПДР України.

Не погодившись із вказаною постановою, 13.03.2023 року позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Виходячи з положень ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності складу та події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Згідно зі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КУпАП керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів, тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 5 ст. 121 КУпАП порушення правил користування ременями безпеки або мотошоломами тягне за собою накладення штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 КУпАП керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката "Зелена картка") тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому, ст. 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У свою чергу, стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, виходячи з вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, процесуальний обов`язок щодо доказування правомірності винесення постанови про притягнення особи до адміністративної відповідальності відповідно до положень діючого на час виникнення спірних правовідносин процесуального законодавства покладено саме на відповідача.

Аналогічна правова позиція, викладена у постановах Верховного Суду від 15.11.2018р. у справі №524/5536/17, від 17.07.2019р. у справі №295/3099/17 та від 13.02.2020р. у справі №524/9716/16а.

За змістом ч. 3 ст. 79 КАС України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

За правилами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Постанова працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень, а будь-яких інших належних і допустимих доказів, які б свідчили про вчинення мною адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП відповідачем не надано.

Постанова (рішення) по справі про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, при складанні якого необхідно враховувати встановлені законом вимоги до змісту і форми цього документа, передбачені ст.ст. 283, 284 КУпАП.

У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідач безпідставно зазначив відповідність оскаржуваної постанови вимогам ст. 283 КУпАП, оскільки вона не містить доказів про технічний засіб (відсутній номер та серія технічного засобу), яким здійснено відеозапис правопорушення, не вказано чи взагалі таке фіксування проводилось та до неї не надано інших доказів вчинення правопорушення.

Утім, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними і беззаперечними доказами.

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На обов`язок та важливість доведення саме відповідачем як суб`єктом владних повноважень правомірності винесення рішення про притягнення особи до адміністративної відповідальності, правомірності та законності прийнятої постанови вказує Верховний Суд у постановах від 24.04.2019 року (справа №537/4012/16-а), від 17.07.2019 року (справа №295/3099/17).

Відповідно до Постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.04.2018р. по справі №211/3520/16-а, саме по собі описання адміністративного правопорушення не може бути належним доказом вчинення особою такого правопорушення. Така постанова по своїй правовій природі є рішенням суб`єкта владних повноважень щодо наслідків розгляду зафіксованого правопорушення, якому передує фіксування цього правопорушення.

Верховний Суд у постанові від 24.01.2019 року по справа №428/2769/17 зазначив, що зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам, передбаченим ст. 283 КУпАП, у ній зокрема необхідно зазначити технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис

У даному випадку оскаржувана постанова серії БАБ №419204 від 14.02.2023 року не містить посилань на технічний засіб, за допомогою якого здійснено відеозаписи.

Зважаючи на те, що поліцейським не додано до постанови доказів факту порушення мною ПДР, його вимоги про пред`явлення реєстраційного документа на автомобіль та страхового полісу та всі подальші дії щодо мене вважаю неправомірними.

Більше того, зазначена постанова є саме предметом спору між сторонами та не може розглядатись як доказ за відсутності інших доказів на підтвердження обставин вказаних у ній.

Доказів на підтвердження вини позивача відповідачем до суду не надано.

Відповідно до ч.1 ст.290 КАСУ суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно ст.62 Конституції України вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Суд дає критичну оцінку доводам представника відповідача, викладеними ним у відзиві на позовну заяву, оскільки вони є голослівними, безпідставними та нічим не підтвердженими і спростовуються стабільними поясненнями позивача, висловлених в позові, наданими ними належними та достовірними письмовими доказами, матеріалами справи в їх сукупності.

За таких обставин постанову не можна визнати законною, так як у діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП.

Крім того, відповідно до ч.1 п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, суд встановив відсутність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП, тому відповідно до ч.1 п.1 ст.247 КУпАП суд закриває провадження у справі.

Згідно ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом 10 днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На підставі вищезазначеного та у зв`язку з тим, що при складанні постанови було порушено вимоги ч.5 ст.258, ст.268 КУпАП, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог позивача та про поновлення позивачу строку на оскарження постанови.

Керуючись ст. ст. 288, 289 КУпАП, ст.ст. 5, 6-8, 10, 19, 20, 25, 79, 161, 243-246, 251, 286 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області «про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення»» задовольнити.

Визнати пропущений ОСОБА_1 десятиденний строк на оскарження постанови серії БАБ №419204 від 14.02.2023 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного штрафу в сумі 540 грн. за скоєння правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП з поважної причини та поновити його.

Визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАБ №419204 від 14.02.2023 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП до штрафу в сумі 540 грн.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121, ч.5 ст. 121, ч.1 ст.126 КУпАП України закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Повний текст складено 23.05.2023р.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш