Справа № 600/3031/22
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/3031/22

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Левицький В.К.

Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.

22 травня 2023 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Шидловського В.Б.

суддів: Боровицького О. А. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 31 січня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

у вересні 2022 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, в якому просив:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області № 312 від 16.08.2022 про застосування щодо ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

поновити сержанта поліції ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді поліцейського СРПП ВП № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області;

зобов`язати ГУНП в Чернівецькій області здійснити виплату грошового забезпечення ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є таким, що не відповідає тяжкості вчиненого правопорушення з огляду на те, що при обранні виду дисциплінарного стягнення комісією не було враховані пом`якшуючі обставини та особу правопорушника. Позивач щиро розкаявся у вчиненні правопорушення та сприяв проведенню службового розслідування, даючи пояснення, визнаючи свою вину. З оскаржуваним наказом позивач незгідний, вважає його протиправним та просить скасувати, оскільки дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є найсуворіший вид, тому накладено безпідставно.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 31 січня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги. В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Так, позивач вважає, що накладене дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення не відповідає тяжкості вчиненого ним правопорушення, що вказує на наявність підстав для скасування оскаржуваного наказу.

06 квітня 2023 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від відповідача, в якому останній вказав на безпідставність доводів апеляційної скарги, у зв`язку із чим просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку п.3 ч.1 ст.311 КАС України розглядає справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_1 з 20.10.2020 проходив службу в Національній поліції України. З 21.01.2021 позивач проходив службу на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 5 (смт.Глибока) Чернівецького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області (далі - СРПП ВП № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області.

Матеріалами справи підтверджується, що фактичною підставою для проведення службового розслідування стала інформація викладена в доповідній записці начальника УГІ ГУНП від 18.07.2022 на ім`я начальника ГУНП. У вказаній доповідній записці зазначено, що відповідно до вимог наказу ГУНП від 21.04.2022 № 359 "Про організацію діяльності постійно-діючих мобільних груп з контролю за службовою діяльністю поліцейських, дотримання ними службової дисципліни" та Положення про управління головної інспекції ГУНП в Чернівецькій області, затвердженого наказом ГУНП від 26.01.2022 №26, 18.07.2022 близько 10:30 мобільною групою УГІ ГУНП виявлено факт перебування на служби із ознаками алкогольного сп`яніння поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій Добрянського M.B (т. 1 а.с. 94-97).

За фактом перебування позивача на службі з ознаками алкогольного сп`яніння, наказом ГУНП в Чернівецькій області від 18.07.2022 № 680 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" призначено службове розслідування, проведення якого доручено дисциплінарній комісії у складі: голови - начальника управління головної інспекції ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_2 , членів дисциплінарної комісії: заступника начальника УГІ ГУНП в Чернівецькій області - начальника ВП підполковника поліції ОСОБА_3 , начальника ВСР УГІ ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_4 , старшого інспектора ВСР УГІ ГУНП в Чернівецькій області підполковника поліції ОСОБА_5 та оперуповноваженого ЧУ ДВБ НПУ старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 (т. 1 а.с. 96-97).

На час проведення службового розслідування, позивача відсторонено від виконання обов`язків за займаною посадою (п. 3 наказу від 18.07.2022 № 680).

Наказом ГУНП в Чернівецькій області від 01.08.2022 № 666 "Про продовження строку проведення службового розслідування" продовжено строк проведення дисциплінарною комісією службового розслідування до 16.08.2022 (т. 1 а.с. 98).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією створеною відповідачем, складено висновок, який затверджений начальником ГУНП в Чернівецькій області 15.08.2022 (т. 1 а.с. 72 - 91).

В службовому висновку зафіксовано, що згідно затвердженого начальником відділення поліції графіку, 18.07.2022 позивач заступив у піше патрулювання на території юрисдикції ВП № 5 (смт.Глибока), яке проводилось спільно з військовослужбовцями ТЦК та СП. Перед несенням служби, зі всіма поліцейськими, які заступили у склад нарядів, начальником відділення поліції майором поліції ОСОБА_7 та відповідальним по територіальному підрозділу - начальником зонального сектору № 4 ВКП Чернівецького РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_8 , було проведено цільовий інструктаж, за результатами якого позивач був допущений до виконання службових обов`язків.

Згідно книги нарядів, поліцейському ОСОБА_1 черговим по ВП було видано вогнепальну зброю: АКС-74У ( НОМЕР_1 ), 4 магазина та 120 набоїв (калібр 5,45 мм.), спеціальні засоби (ПР, БРС) та засоби індивідуального захисту (шолом, бронежилет).

Також, 12.06.2022 позивачу видано на постійне носіння пістолет ПМ (NKE9606-90), 2 магазини до нього та 16 бойових набоїв, калібру 9 мм, у зв`язку із введенням на території держави воєнного стану (Указ Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24.02.2022, затверджений Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні №2102-ІХ від 24.02.2022).

Згодом, близько 10 год. 30 хв., під час перебування зазначеного наряду в селі Йорданешти Чернівецького району, працівники УГІ ГУНП встановили, що поліцейський ОСОБА_1 ніс службу із зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя), у зв`язку із чим, йому, на місці виявлення, було запропоновано пройти огляд за допомогою газоаналізатору Драгер, який був наданий нарядом СРПП. За результатами огляду, перебування ОСОБА_1 у стані алкогольного сп`яніння знайшло своє підтвердження (0,65 проміле), про що поліцейськими УГІ ГУНП було складено відповідний акт.

Крім того, позивача було запрошено до ОКНП "Чернівецький наркологічний диспансер", де за результатами медичного огляду лікарем-наркологом встановлено стан алкогольного сп`яніння внаслідок вживання алкоголю (0,58 проміле).

З огляду на наведене, за усним наказом начальника ГУНП, 18.07.2022 позивача було відсторонено від виконання службових обов`язків та вилучено у нього вогнепальну зброю ("ПМ", "АКС-74У"), яку здано до чергової частини ВП № 5 (смт. Глибока).

За фактом перебування позивача 18.07.2022 на службі у стані алкогольного сп`яніння, до ГУНП в Чернівецькій області надійшло відповідне подання Чернівецького управління ДВБ НП України (вих. №35п/42- 25/01-2022 від 18.07.2022).

У ході службового розслідування, 19.07.2022 позивача у телефонному режимі запрошено до дисциплінарної комісії для надання пояснень. Прибувши до ГУНП в Чернівецькій області, позивач у присутності свого адвоката ОСОБА_9 , не дивлячись на дієве сприяння членами дисциплінарної комісії щодо ознайомлення адвоката ОСОБА_9 зі всіма наявними матеріалами службового розслідування, від надання пояснення відмовився, що підтверджується актом про відмову від дачі пояснення №2107/123/12/-2022 вiд 19.07.2022.

Згодом, 20.07.2022 дисциплінарною комісією через Месенджери WhatsApp та Telegram на адресу позивача було направлено виклик з`явитись до комісії на 10 год. 00 хв. 22.07.2022.

Будучи опитаним 22.07.2022 у присутності адвоката ОСОБА_9 , позивач повідомив, що 18.07.2022 він заступив у піше патрулювання на території обслуговування відділення поліції № 5 (смт. Глибока), під час якого відчув біль у серці та прийняв 30-40 крапель медичного препарату Корвалол, який був при ньому. Потім, як пояснив позивач, йому зателефонували працівники УГІ ГУНП та поцікавились його місцезнаходженням, а прибувши до нього запідозрили, що він перебуває на службі з ознаками алкогольного сп`яніння.

З даного приводу, за допомогою газоаналізатору позивач пройшов огляд на місці події, який показав позитивний результат. Після цього, він разом з працівниками УГІ ГУНП проїхав до ЧОНД, де стан його сп`яніння внаслідок вживання алкоголю був підтверджений медичним оглядом, проведеним лікарем-наркологом (0,58 проміле).

Крім цього, у поясненнях позивач зазначав, що напередодні заступання на службу, 17.07.2022 з 20 год. 00 хв. по 21 год. 00 хв. він вжив чотири бокали алкогольного пива об`ємом 0,4-0,5 л. кожний, яке, як він стверджує, разом із медичним препаратом Корвалол, дало алкогольного сп`яніння на рівні 0,58 проміле.

У висновку службового розслідування також відзначено, що у поясненнях від 18.07.2022 позивач зазначав, що у поза службовий час 17.07.2022 близько 21:00 год. відпочиваючи із знайомою у закладі "Рив`єра", він вжив 5 бокалів алкогольного пива, що становить 2,5 літра. Відтак, 18.07.2022 близько 07:40 позивач прибув до ВП № 5 (смт. Глибока) та згідно графіку, з яким попередньо ознайомлений, заступив у піше патрулювання.

У висновку також зафіксовано, що згідно акту медичного огляду № 1460 від 18.07.2022 на момент огляду у позивача виявлено запах алкоголю з рота, результат застосування спеціального технічного засобу Драгер Алкостест - 0,58 проміле. Заключний діагноз гостра алкогольна інтоксикація. Факт перебування 18.07.2022 позивача у стані алкогольного сп`яніння підтверджений поясненнями лікаря-нарколога ОКНП Чернівецький обласний наркологічний диспансер ОСОБА_10 , а також відеозаписами з камери відеоспостереження.

За результатами проведеного службового розслідування, дисциплінарною комісією запропоновано: за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.179 КУпАП, у частині перебування на роботі нетверезому стані, вчинення порушення службової дисципліни, що полягає у порушенні Присяги працівника поліції, невиконання вимог п.п 1, 2, 4, 5, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного Статуту, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 п.1, абз. 7 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 до позивача застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

16.08.2022 ГУНП в Чернівецькій області видано наказ № 312 "Про застосування дисциплінарного стягнення", яким за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 179 КУпАП у частині перебування на роботі в нетверезому стані, вчинення порушення службової дисципліни, що полягає у порушенні Присяги працівника поліції, невиконанні вимог п.п. 1, 2, 4, 5, 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", абз.2 п.1, абз. 7 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п. 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, до поліцейського СРПП ВП № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області сержанта поліції Добрянського M.B наказано застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції (а.с. 66 - 69).

18.08.2022 наказом ГУНП в Чернівецькій області № 227 о/с "Про особовому складу", відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського СРПП ВП № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області звільнено зі служби в поліції з 19.08.2022 (а.с. 62).

Матеріалами справи підтверджується та не заперечувалося сторонами, що з наведеними вище накази позивача ознайомлено під підпис 19.08.2022 (а.с. 62, 69).

Вважаючи наказ ГУНП в Чернівецькій області "Про застосування дисциплінарного стягнення" № 312 від 16.08.2022 протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу, яким є звільнення з поліції відповідач керувався тим, що перебування в стані алкогольного сп`яніння під час несення служби є грубим порушенням службової дисципліни, принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, підриває авторитет Національної поліції. До того ж, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є виключно правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення. Крім того, судом першої інстанції відхилено доводи позивача щодо протиправності оскаржуваного наказу, оскільки вони не спростовували вчинення ними дисциплінарного проступку, який несумісний з подальшим проходженням служби.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Спірні відносини, що склались між сторонами, врегульовані нормами Конституції України, Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону №580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

В силу вимог ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Положеннями ч.ч. 1, 3, 4 ст. 59 Закону № 580-VIII встановлено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону №580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Пунктом 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, в т.ч.: під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Вимогами ст. 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування проводиться.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Пунктом 1 Розділу ІІ вказаного Порядку передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Пунктом 2 Розділу ІІ Порядку №893 встановлено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

Згідно з п. 7 Розділу IV Порядку № 893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Положеннями абз. 2 п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 0612.2016 за № 1576/29706, встановлено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці (абз. 7 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських).

Частиною 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту врегульовано, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

З матеріалів справи слідує, що відповідно до затвердженого начальником відділення поліції графіку, 18.07.2022 позивач заступив у піше патрулювання на території юрисдикції ВП № 5 (смт. Глибока), що проводилось спільно з військовослужбовцями другого відділу Чернівецького територіального центру комплектування та соціальної підтримки

18.07.2022 близько 10:30 мобільною групою УП ГУНП виявлено факт перебування на служби із ознаками алкогольного сп`яніння поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

Так, фактичною підставою для проведення службового розслідування стала інформація, викладена в доповідній записці начальника УГІ ГУНП від 18.07.2022 на ім`я начальника ГУНП. У вказаній доповідній записці зазначено, що відповідно до вимог наказу ГУНП від 21.04.2022 № 359 "Про організацію діяльності постійно-діючих мобільних груп з контролю за службовою діяльністю поліцейських, дотримання ними службової дисципліни" та Положення про управління головної інспекції ГУНП в Чернівецькій області, затвердженого наказом ГУНП від 26.01.2022 №26, 18.07.2022 близько 10:30 мобільною групою УП ГУНП виявлено факт перебування на служби із ознаками алкогольного сп`яніння поліцейського сектору реагування патрульної поліції відділення поліції № 5 (смт. Глибока) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_1 .

Судом першої інстанції встановлено, що 18.07.2022 позивач перебував на службі під час пішого патрулювання на території юрисдикції ВП № 5 (смт. Глибока) із ознаками алкогольного сп`яніння із вогнепальною зброєю, що підтверджується матеріалами справи.

За фактом перебування позивача на службі з ознаками алкогольного сп`яніння, наказом ГУНП в Чернівецькій області від 18.07.2022 № 680 "Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії" призначено службове розслідування.

Згідно книги нарядів № 118 ВП №5 (смт. Глибока) ЧРУП, 18.07.2022 позивачеві було видано вогнепальну зброю: АКС-74У, 4 магазина із 120 набоями до нього (калібр 5,45 мм.), спеціальні засоби та засоби індивідуального захисту (шолом, бронежилет), про що свідчить підпис позивача (т. 1 а.с. 211 - 213).

Слід зазначити, що у зв`язку із введенням на території держави воєнного стану, 12.06.2022 позивачу було видано на постійне носіння та зберігання табельну вогнепальну зброю пістолет ПМ, 2 магазини до нього та 16 бойових набоїв калібру 9 мм, що підтверджується підписом позивача у Книзі №105 ДСК видачі й приймання озброєння ВП №5 (смт. Глибока) ЧРУП (т. 1 а.с. 214 - 216).

Зі змісту акту виявлення співробітника у стані сп`яніння від 18.07.2022 встановлено, що позивач 18.07.2022 під час пішого патрулювання в с. Йорданешти Чернівецького району перебував із зовнішніми ознаками алкогольного сп`яніння. В акті зафіксовано, що з вказаного приводу позивач повідомив, що 17.07.2022 у закладі "Рив`єра", який розташований в смт. Глибока, вживав алкогольні напої, а саме: пиво в кількості 2,5 літра, у зв`язку із чим 18.07.2022 заступив на службу у стані алкогольного сп`яніння. Акт підписано відповідальними працівниками поліції та позивачем, про що свідчить їх підписи (т. 1 а.с. 101).

Дослідженням висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніннями або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, виданого лікарем-наркологом ОКНП Чернівецький обласний наркологічний диспансер Думітраш А.В. за № 1460 від 18.07.2022, встановлено, що на момент огляду у позивача виявлено запах алкоголю з рота, результат застосування спеціального технічного засобу Драгер Алкостест - 0,58 проміле. Заключний діагноз гостра алкогольна інтоксикація (т. 1 а.с. 128).

Факт перебування 18.07.2022 позивача у стані алкогольного сп`яніння підтверджений також поясненнями лікаря-нарколога ОКНП Чернівецький обласний наркологічний диспансер Думітраш А.В.

При цьому заперечень або зауважень до Висновку 1460 від 18.07.2022 позивач не висловлював під час його складання.

Суд зауважує, що під час службового розслідування позивач 19.07.2022 відмовилися давати будь - які пояснення щодо перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння за вимогою адвоката, що підтверджується актом про відмову від 19.07.2022, який містяться в матеріалах справи (а.с. 108).

Разом з тим, матеріалами службового розслідування підтверджується, що напередодні заступлення на чергування позивач 17.07.2022 в період часу з 20.00 по 21.00 год. вжив алкоголь (пиво), а саме: в кількості 5 бокалів об`ємом по 0,5 л.

Окрім того, перебування позивача в стані алкогольного сп`яніння підтверджується стенограмами відеозапису з бодікамер поліцейських №№:0090610_0080B, 0000000- _0081B, 0090329_0079B, 0091705_0082B, 0094438, 0085B,0000000__0087B, 0000000 -_0086B (т. 1 а.с. 109-124).

У наданих письмових поясненнях від 18.07.2022 позивач зазначав, що у поза службовий час 17.07.2022 близько 21:00 год. відпочиваючи із знайомою у закладі Рив`єра, він вжив 5 бокалів алкогольного пива, що становить 2,5 літра. Відтак, 18.07.2022 близько 07:40 год. Він прибув до ВП № 5 (смт. Глибока) та згідно графіку, з яким попередньо ознайомлений, заступив у піше патрулювання.

У наданих письмових поясненнях від 22.07.2022 позивач вказав, що напередодні заступання на службу, 17.07.2022 з 20 год. 00 хв. по 21 год. 00 хв. він вжив чотири бокали алкогольного пива об`ємом 0,4-0,5 л. кожний, яке, як він стверджує, разом із медичним препаратом Корвалол, дало алкогольного сп`яніння на рівні 0,58 проміле. Позивач також зазначив, що 17.07.2022 близько 21:00 год, у поза службовий час, відпочиваючи із знайомою у закладі "Рив`єра", він вжив 5 бокалів алкогольного пива, що становить 2,5 літра. Відтак, 18.07.2022 близько 07:40 позивач прибув до ВП №5 (смт. Глибока) та згідно графіку, з яким попередньо ознайомлений, заступив у піше патрулювання.

Суд апеляційної інстанції враховує, що позивач визнає факт вживання алкогольних напоїв 17.07.2022 близько 21:00, тобто напередодні доведеного до його відома графіку патрулювання -18.07.2022 і результати виявленого стану алкогольного сп`яніння - 0,58 проміле під час перебування на службі фактично ним не оспорюються.

Тобто, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції, за висновками проведеного службового розслідування, слугував факт перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння, який визнається ОСОБА_1 .

Натомість, доводи апеляційної скарги зводяться до того, що позивач не погоджується саме із застосуванням до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби поліції.

З даного приводу колегія суддів зауважує, що ст. 179 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за розпивання пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв на виробництві (на робочих місцях, у приміщеннях і на території підприємств, установ, організацій) або перебування на роботі в нетверезому стані.

Частиною 1 ст. 15 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти під час проходження зборів, а також особи начальницького складу Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України, рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України, служби цивільного захисту, Державного бюро розслідувань, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами.

Враховуючи наведені норми та встановлені по справі обставини, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами відповідача, що своїми діями позивач вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 179 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за що він, згідно ст. 15 цього Кодексу, несе відповідальність за Дисциплінарним статутом.

Стосовно ж доводів апелянта про те, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано, що ОСОБА_1 визнав свою вину та щиро розкаявся у вчиненому правопорушенні, відсутність будь-яких негативних наслідків, а також були відсутні обставини, які обтяжують покарання, то колегія суддів відхиляє зазначену позицію за безпідставністю, оскільки відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння є обставиною, що обтяжує відповідальність поліцейського.

Крім того, колегія суддів критично ставиться до доводів апеляційної скарги, що ОСОБА_1 визнав свою вину та щиро розкаявся у вчиненому правопорушенні, оскільки відповідно до наданих в ході службового розслідування пояснень позивач неодноразово вказував, що у день патрулювання 18.07.2022 він вживав медичний препарат Корвалол, який, на його думку, у сукупності з вживанням ввечері 17.07.2022 алкогольних напоїв у поза службовий час спричинило алкогольне сп`яніння на рівні 0,58 проміле.

На підтвердження зазначеної позиції позивач в ході проведення службового розслідування також долучав докази того, що він звертався 29.05.2022 та 19.07.2022 за медичною допомогою через скарги на болі в області серця (т. 1 а.с. 168-179)

З даного приводу колегія суддів враховує, що відповідачем було здійснено перевірку зазначених відомостей та встановлено, що відповідно до інформації Комунальної некомерційного підприємства Глибоцька багатопрофільна лікарня за № 2147/123/12/01-2022 від 22.07.2022 позивач в період 01.01.2022 по 22.07.2022 час за медичною допомогою не звертався та на лікуванні не перебував (т. 1 а.с. 143).

Крім того, листом від 05.08.2022 №04/759 ОКНП "Чернівецький обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф" повідомив, що 29.05.2022 не було зареєстровано викликів до гр. ОСОБА_1 .

Відтак, доводи позивача стосовно поганого стану здоров`я та болі в області серця, було спростовано відповідачем в ході службового розслідування та обґрунтовано відхилено судом першої інстанції, оскільки вони не знайшли підтвердження під час розгляду справи по суті.

Перебування позивача у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби є прямим свідченням порушення ними вимог Дисциплінарного статуту, Присяги та Закону України "Про Національну поліцію".

Стосовно доводів апелянта про можливість застосування до нього більш м`ягкого виду дисциплінарного стягнення, колегія суддів враховує, що нормами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарному стягненню у вигляді звільнення із служби в поліції можуть передувати такі дисциплінарні стягнення як, зауваження, догана, сувора догана, попередження про неповну службову відповідність, пониження у спеціальному званні на один ступінь, звільнення з посади.

Відповідно до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Дослідженням матеріалів справи встановлено, що при проведенні службового розслідування відповідачем повно і всебічно досліджено всі обставини, які мають значення по справі, під час проведення службового розслідування стосовно позивача та при визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідачем враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків та рівень кваліфікації.

З огляду на викладене, що обставини, які стали підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення та його звільнення знайшли своє обґрунтоване підтвердження та у достовірний спосіб вказують на протиправну поведінку позивача, яка може мати своїм наслідком звільнення зі служби в поліції у порядку дисциплінарного стягнення.

Подібний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду у рішенні від 08.08.2019 у справі № 824/1054/16-а.

Крім того, у рішенні Конституційного Суду України №1-6/2018 від 27.02.2018 констатовано: У Доповіді Верховенство права, яка схвалена Європейською Комісією "За демократію через право" (Венеціанською Комісією) на 86-му пленарному засіданні (25-26 березня 2011 року), наголошено, що принцип правової визначеності є ключовим у питанні довіри до судової системи і верховенства права; держава зобов`язана дотримуватися та застосовувати у прогнозований і послідовний спосіб ті закони, які вона ввела в дію (пункт 44); правова визначеність передбачає, що норми права повинні бути зрозумілими і точними, а також спрямованими на забезпечення постійної прогнозованості ситуацій і правових відносин (пункт 46); парламентові не може бути дозволено зневажати основоположні права людини внаслідок ухвалення нечітких законів (пункт 47); правова визначеність означає також, що необхідно у цілому дотримуватися зобов`язань або обіцянок, які взяла на себе держава перед людьми (поняття "законних очікувань") (пункт 48).

Конституційний Суд України вважає, що принцип правової визначеності вимагає від законодавця чіткості, зрозумілості, однозначності правових норм, їх передбачуваності (прогнозованості) для забезпечення стабільного правового становища людини.

Чинним законодавством не визначено поняття дискредитації.

Дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довір`я когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету. Аналізуючи складові цього поняття, суд дійшов до висновку, що вони тісно пов`язані з морально-етичними нормами. Отже, вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Отже, під вчинками, що дискредитують звання працівника Національної поліції та власне органів національної поліції, необхідно розуміти протиправні, винні діяння, які здійснені посадовою особою органу поліції у зв`язку з виконанням службових обов`язків або не пов`язані з їх виконанням, але за своїм характером здатні принизити в очах громадськості гідність та авторитет працівника органів поліції та власне органи поліції.

До таких вчинків необхідно віднести: систематичне скоєння адміністративних правопорушень, що посягають на встановлений порядок управління, громадський порядок та громадську безпеку; заняття підприємницькою діяльністю; організацію страйків та участь у них; розголошення службової таємниці; появу на службі або поза службою в нетверезому стані, що ображає людську гідність; вживання алкогольних напоїв у форменому одязі у громадських місцях; прийняття наркотичних або токсичних препаратів без рецепту лікаря; систематичне порушення правил носіння форменого одягу, зовнішньої охайності; неодноразове грубе і зверхнє ставлення до громадян; прояви жорстокого або принизливого ставлення до людей; скоєння аморального проступку, не сумісного з продовженням служби; систематичне поширення компрометуючої інформації за допомогою засобів мас-медіа.

За такими критеріями і необхідно оцінювати рішення суб`єкта владних повноважень.

З огляду на вказане, з точки зору стороннього розсудливого спостерігача порушення позивачем цих приписів може сприйматися, як спроба підриву довіри до Національної поліції, і відповідальність за це несе держава.

Зазначене безумовно негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства.

Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02.10.2018 по справі № 815/4463/17 сформована наступна правова позиція, яка відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, підлягає врахуванню. Верховний Суд вважає, що правомірним є висновок відповідача щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції необхідно розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок.

Стосовно застосування до позивачів крайнього заходу дисциплінарного впливу, яким є звільнення з поліції, то колегія суддів погоджується з твердженням відповідача про те, що перебування в стані алкогольного сп`яніння під час несення служби є грубим порушенням службової дисципліни, принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, підриває авторитет Національної поліції.

До того ж, обрання того чи іншого виду дисциплінарного стягнення є виключно правом роботодавця в залежності від його оцінки та кваліфікації дій особи, відносно якої має бути застосовано таке стягнення.

Стосовно посилання суду першої інстанції на наказ Національної поліції України № 507 від 19.07.2022 року, який, на переконання апелянта, не міг бути застосований, оскільки правопорушення ОСОБА_1 було вчинено 18.07.2022, то колегія суддів зауважує, що в контексті встановлених у даній справі обставин положення даного наказу не мали вирішального значення при обранні для позивача виду дисциплінарного стягнення, оскільки наведені вище факти підтверджують обґрунтованість застосування до позивача саме звільнення зі служби в поліції.

У пункті 53 Рішення по справі Федорченко та Лозенко проти України (заява №387/03), Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд керується критерієм доведення "поза розумними сумнівом". Тобто, аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими.

В процесі судового розгляду спору на підтвердження необґрунтованості свого звільнення, позивач не навів суду аргументів, які б відповідали зазначеним вище критеріям доведення "поза розумними сумнівом", та не надав належних та допустимих доказів, які підтверджують його позицію. Обставини, на які посилався позивач обґрунтовуючи свої позовні вимоги, спростовуються наявними у справі належними та допустимими доказами.

З урахуванням зазначених обставин колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що висновок службового розслідування сформований з урахуванням норм чинного законодавства та у межах компетенції, вина позивача у порушенні службової дисципліни доведена належними та допустимими доказами, а застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення є співмірним до вчиненого проступку.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що звільнення позивача було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передувало проведення за належною процедурою службове розслідування, при визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких їх вчинено, а тому оскаржуваний наказ є правомірними.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив ЄСПЛ у справі Проніна проти України (рішення від 18.07.2006).

Зокрема, у пункті 23 рішення ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Так, у рішенні від 10.02.2010 у справі Серявін та інші проти України ЄСПЛ наголосив на тому, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення у справі Суомінен проти Фінляндії від 01.07.2003). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії від 27.09.2001).

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Відповідно до ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 31 січня 2023 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Шидловський В.Б.

Судді Боровицький О. А. Курко О. П.