Справа № 240/20548/22
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 106020000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення грошового утримання за час вимушеного прогулу,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №885 від 10.08.2022 стосовно накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №417 о/с від 12.08.2022 про його звільнення зі служби в органах поліції;
- поновити на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирської області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирської області на його користь грошове утримання за час вимушеного прогулу.
В обґрунтування позову зазначає, що проходив службу в органах Національної поліції України на різних посадах, останньою з яких була посада інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області. 12.08.2022 року відповідачем було видано наказ № 416 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції. Підставою для видання наказу № 416 о/с про звільнення позивача зі служби в поліції Головне управління Національної поліції в Житомирській області зазначає наказ від 10.08.2022 року № 885 «Про застосування дисциплінарних стягнень». Позивач вважає, що відповідачем не було належним чином встановлено в його діях складу дисциплінарного проступку та не враховано сумлінне ставлення поліцейського до служби, тому рішення комісії в частині накладення найсуворішого стягнення зі звільненням зі служби в поліції є повністю необґрунтованим.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 27.09.2022 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі.
З метою проведення своєчасного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, за підставами викладеними у рапорті, у відповідності до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також наказу МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту України", наказом ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 597 щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 , що мали місце 24.07.2022 - 25.07.2022, призначено за вказаним фактом службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію. Дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, результати якого відображені у висновку службового розслідування щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 . В ході службового розслідування встановлено ряд обставин.
Відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 10.08.2022 за № 885 (пункт 1) за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України, застосовано до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП старший сержант поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції. На підставі вищезазначеного наказу ГУНП в Житомирській області винесено наказ "По особовому складу" від 12.08.2022 за № 416 о/с про звільнення зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби).
Службовим розслідуванням встановлено недотримання позивачем обмежень та заборон, порушення службової дисципліни, що виразилось у вчиненні діяння, яке негативно впливає на довіру населення до органів і підрозділів поліції та як наслідок зменшує її.
З огляду на викладене, відповідач вважає, що порушень під час звільнення позивача зі служби в поліції не було, наказ винесений на підставі, у межах та у спосіб, визначений законодавством, тому підстави для задоволення позову відсутні.
11 жовтня 2022 року у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території Житомирської області справа в судовому засідання не слухалась. Чергове засідання призначено на 25 жовтня 2022 року.
25 жовтня 2022 року справа в судовому засіданні не слухалась у зв`язку з клопотанням представника позивача про відкладення, наступне засідання призначено на 08 листопада 2022 року.
08 листопада 2022 року судове засідання відкладено на 29 листопада 2022 року.
29 листопада 2022 року представником позивача до суду подана письмова відповідь на відзив, в якій представник зазначає, що при проведенні службового розслідування, яке в подальшому призвело до видання наказів про звільнення зі служби позивача, безпідставно не враховано те, що пошкодження переднього бамперу та номерного знаку, на службовому автомобілі «Mitsubishi Outlander» номерний знак НОМЕР_1 , відповідно до листа Управління логістики та матеріально-технічного забезпечення ГУНП в Житомирській області могли бути наявні ще з 30 вересня 2021 року, коли вказаний автомобіль був у ДТП. На момент затвердження висновку про результати службового розслідування відповідач мав про це інформацію, але безпідставно залишив поза увагою даний факт та безпідставно прийшов до висновку, про причетність вказаних пошкоджень до подій 24.07.2022 року. Внесення відомостей до ЄРДР за ознаками вчинення позивачем кримінального правопорушення, не можуть слугувати підставою для застосування стягнення, оскільки повідомлення про підозру та обрання запобіжного заходу в кримінальному провадженні не вказують на факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку. На думку представника, жодних інших доказів, які б свідчили про недотримання позивачем положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського в матеріалах службового розслідування немає.
29 листопада 2022 року справа в судовому засіданні не слухалась у зв`язку з клопотанням представника відповідача про відкладення, наступне засідання призначено на 13 грудня 2022 року.
01.12.2022 представником ГУНП в Житомирській області до суду подані письмові заперечення на відповідь на відзив. Представник вказує, що відповідно до акту від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , закріпленого за Бердичівським РВП ГУНП в Житомирській області, у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження переднього номерного знаку на синьому фоні (060951), решітки номерного знаку, переднього бамперу з правого боку, хром-накладки з правого боку. Зазначив, що факт пошкодження переднього бампера та номерного знаку, на службовому автомобілі підтверджується поясненнями також, інших свідків. Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях, незалежно від того, яку кримінально-правову кваліфікацію ці ж самі діяння отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали для такої особи, що було і встановлено висновком службового розслідування. Факт скоєння дорожньо-транспортної пригоди та неповідомлення про вказаний факт, завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ненадання допомоги особі, яка її потребує, є вчинком, який дискредитує систему органів поліції та поліцейських в очах громадськості. Такі проступки самі по собі або у їх сукупності підривають довіру та авторитет правоохоронних органів і їх працівників в очах громадськості і є несумісним із подальшим проходженням служби, що зумовлює застосування до працівника правоохоронних органів, який вчинив діяння, несумісне з посадою, найсуворішого типу стягнення - звільнення зі служби.
13 грудня 2022 року судове засідання відкладено на 03 січня 2023 року.
03 січня 2023 року у зв`язку із неявкою позивача, судове засідання відкладено на 19 січня 2023 року.
Ухвалою суду від 19 січня 2023 року закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі на 07 лютого 2023 року.
У судовому засіданні 07 лютого 2023 року , заслухавши пояснення учасників справи, судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, зважаючи на відсутність потреби заслухати свідка чи експерта.
Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши докази і письмові пояснення, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, якими обґрунтовуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Судом встановлено, що позивач проходив службу в органах Національної поліції України на посаді інспектору сектору реагування патрульної поліції Бердичівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
28.07.2022 наказом ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 372 о/с, відповідно до п. 1 ст. 70 Закону України «Про Національну поліцію», на підставі наказу ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 597, старшого сержанта поліції ОСОБА_1 відсторонено від виконання службових обов`язків за займаною посадою.
З метою проведення своєчасного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, за підставами викладеними у рапорті, у відповідності до вимог статей 14, 15, 26 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також наказу МВС України від 07.11.2018 №893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту України", наказом ГУНП в Житомирській області від 28.07.2022 № 597 щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 , що мали місце 24.07.2022 - 25.07.2022, викладених у рапорті начальника УГІ ГУНП підполковника поліції Данька В.В., призначено за вказаним фактом службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.
На підставі вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018, дисциплінарною комісією проведено службове розслідування, результати якого відображені у висновку службового розслідування щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП стосовно ОСОБА_2 , який затверджений начальником ГУНП в Житомирській області 10.08.2022.
На підставі висновку службового розслідування, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, З, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України, а саме: у порушенні вимог п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, в частині не вжиття заходів щодо повідомлення на службу « 102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди, про завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ненадання допомоги особі, яка її потребує; у невиконанні вимог п. 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, в частині обов`язкового включення портативного відеореєстратора з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо) та у процесі включення портативного відеореєстратора переконання в точності встановлених на пристрої дати та часу; у порушенні п. 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, у частині не оформлення матеріалів адміністративного затримання; у порушенні вимог абзаців 1, 2, 3 ст. 261 КУпАП та п. 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, у частині не складення протоколу про адміністративне затримання, не повідомлення родичів затриманого та не інформування центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; у порушенні вимог п. 8 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині порушення встановленої заборони вимикати планшетний пристрій та змінювати будь-які його налаштування під час несення служби; у порушенні вимог ч. 4 ст. 43, ч. 2 ст. 44 та ч. 6 ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію», у частині не виконання обов`язку надати невідкладну медичну допомогу особам, які постраждали в результаті застосування заходів примусу, не виконання обов`язку письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили та не виконання обов`язку у письмовій формі повідомити свого керівника про застосування до особи спеціального засобу; у порушенні вимог п.п. 2, 3, 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.1 1.2015 № 1376 та абзацу 4 ст. 258 КУпАП, у частині не складання протоколу про адміністративне правопорушення та не винесення постанови про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі стосовно ОСОБА_2 , що призвело до уникнення останнім адміністративної відповідальності; у порушенні вимог абзаців 1, 2 п. 6 розділу І Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Custody Records» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 24.05.2022 № 311, у частині порушення заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ШНП»; у неналежному виконанні вимог п.п. 6, 8, 12, 21, 22 посадових інструкцій, згідно яких зобов`язаний у випадках передбачених законом складати протоколи про адміністративні правопорушення, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання, доставляти у випадках і порядку, визначених законом затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення та осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, уживати всіх можливих заходів для надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок кримінальних та адміністративних правопорушень, нещасних випадків, відповідає за своєчасне та повне (об`єктивне) внесення інформації про результати реагування на правопорушення або подію в системі ІПНП за допомогою планшетного пристрою, після закінчення чергування доповідати безпосередньому керівникові про результати роботи ГРИП за зміну з наданням відповідних підтверджуючих матеріалів (рапортів, пояснень, довідок, фото-, аудіо-, відеоматеріалів тощо) щодо виконання поставлених під час інструктажу завдань, у тому числі службових, в ІП «Службове завдання»; а також результатів реагування на правопорушення та події, застосовано до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.
Відповідно до наказу начальника ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 10.08.2022 за № 885 (пункт 1) за вчинення дисциплінарного проступку, застосовано до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
На підставі вищезазначеного наказу ГУНП в Житомирській області винесено наказ "По особовому складу" від 12.08.2022 за № 416 о/с про звільнення зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП, з 12 серпня 2022 року.
Не погоджуючись з вищезазначеними наказами та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 2 Закону України "Про Національну поліцію" завданням поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до п.п.1, 2 ч.1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом
Відповідно до ч.1 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ У країни, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з п.п.1, 2, 4 ч.3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до ч.3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч.10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції).
За змістом ч.3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно ч.ч.8, 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
Відповідно до п.п.1, 4 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністра внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського! ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно - розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
Водночас дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
При цьому пунктами 6 та 10 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено дві самостійні підстави для звільнення зі служби в поліції: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.
Так, наказом ГУНП в Житомирській області "По особовому складу" від 12.08.2022 за № 417 о/с ) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП звільнено зі служби на підставі підпункту 6 пункту 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) з 12 серпня 2022 року.
Підставою для видачі наказу по особовому складу став наказ ГУНП в Житомирській області "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 10.08.2022 за № 885 (пункт 1) за вчинення дисциплінарного проступку, застосовано до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Отже, для встановлення правомірності звільнення позивача зі служби в поліції, необхідно дослідити чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, що є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Як вбачається з наказу "Про застосування дисциплінарного стягнення" від 10.08.2022 за № 885 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у не дотриманні вимог п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 3, 4, 6 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, не порушення прав і свобод людини, надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушень, що виразилось у вчиненні діянь, які підривають авторитет Національної поліції України, що не сумісні з його подальшим проходженням служби у Національній поліції України, а саме: у порушенні вимог п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом МВС від 08.02.2019 № 100, в частині не вжиття заходів щодо повідомлення на службу « 102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди, про завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 та ненадання допомоги особі, яка її потребує; у невиконанні вимог п. 5 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису, засобів фото і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, в частині обов`язкового включення портативного відеореєстратора з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо) та у процесі включення портативного відеореєстратора переконання в точності встановлених на пристрої дати та часу; у порушенні п. 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376, у частині не оформлення матеріалів адміністративного затримання; у порушенні вимог абзаців 1, 2, 3 ст. 261 КУпАП та п. 2 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2011 № 1363, у частині не складення протоколу про адміністративне затримання, не повідомлення родичів затриманого та не інформування центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги; у порушенні вимог п. 8 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформуванні в органах НПУ, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, в частині порушення встановленої заборони вимикати планшетний пристрій та змінювати будь-які його налаштування під час несення служби; у порушенні вимог ч. 4 ст. 43, ч. 2 ст. 44 та ч. 6 ст. 45 Закону України «Про Національну поліцію», у частині не виконання обов`язку надати невідкладну медичну допомогу особам, які постраждали в результаті застосування заходів примусу, не виконання обов`язку письмово повідомити свого керівника, а той зобов`язаний повідомити прокурора про завдання особі тілесних ушкоджень унаслідок застосування фізичної сили та не виконання обов`язку у письмовій формі повідомити свого керівника про застосування до особи спеціального засобу; у порушенні вимог п.п. 2, 3, 4 розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1376 та абзацу 4 ст. 258 КУпАП, у частині не складання протоколу про адміністративне правопорушення та не винесення постанови про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі стосовно ОСОБА_2 , що призвело до уникнення останнім адміністративної відповідальності; у порушенні вимог абзаців 1, 2 п. 6 розділу І Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Custody Records» інформаційно-комунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 24.05.2022 № 311, у частині порушення заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ІПНП»; у неналежному виконанні вимог п.п. 6, 8, 12, 21, 22 посадових інструкцій, згідно яких зобов`язаний у випадках передбачених законом складати протоколи про адміністративні правопорушення, здійснювати провадження у справах про адміністративні правопорушення, приймати рішення про застосування адміністративних стягнень та забезпечувати їх виконання, доставляти у випадках і порядку, визначених законом затриманих осіб, підозрюваних у вчиненні кримінального правопорушення та осіб, які вчинили адміністративні правопорушення, уживати всіх можливих заходів для надання невідкладної, зокрема домедичної та медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок кримінальних та адміністративних правопорушень, нещасних випадків, відповідає за своєчасне та повне (об`єктивне) внесення інформації про результати реагування на правопорушення або подію в системі ІПНП за допомогою планшетного пристрою, після закінчення чергування доповідати безпосередньому керівникові про результати роботи ГРПП за зміну з наданням відповідних підтверджуючих матеріалів (рапортів, пояснень, довідок, фото-, аудіо-, відеоматеріалів тощо) щодо виконання поставлених під час інструктажу завдань, у тому числі службових, в ІП «Службове завдання»; а також результатів реагування на правопорушення та події, застосувати до інспектора сектору реагування патрульної поліції Бердичівського РВП ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Так, відповідно до висновку про результати службового розслідування, зазначено, що надзвичайна подія, яка мала місце 24.07.2022-25.07.2022 року за участю окремих поліцейських Бердичівського РВП ГУНП, які заступили на чергування в однострої із вогнепальною зброєю та спеціальними засобами у складі групи реагування патрульної поліції на службовому автомобілі марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 . А саме здійснення службових повноважень щодо реагування на порушення водієм ОСОБА_2 , який рухався автомобілем марки «HYUNDAI 130», номерний знак НОМЕР_3 та який порушив вимоги розділу 34 Правил дорожнього руху України.
В ході розслідування встановлено наступне:
- старший сержант поліції ОСОБА_1 заходів щодо повідомлення на службу « 102» УОАЗОР ГУНП про скоєння дорожньо-транспортної пригоди не вжив;
- екіпаж службового автомобіля марки «Mitsubishi Outlander» номерний знак НОМЕР_4 вимкнув геопозиціонування пристрою: 000144C88A34A0FD;
- старший сержант поліції ОСОБА_1 не вжив заходів щодо повідомлення на службу « 102» УОАЗОР ГУНП про завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_2 ;
- старший сержант поліції ОСОБА_1 не виконав вимоги абзацу 1 ст. 261 КУпАП, тобто не склав протокол про адміністративне затримання, та не повідомив родичів затриманого і не проінформував центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги;
- старший сержант поліції ОСОБА_1 не притягнув ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, протокол про адміністративне правопорушення не склав та постанову про адміністративне правопорушення зафіксоване не в автоматичному режимі не виніс;
- старший сержант поліції ОСОБА_1 під час перевірки осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , порушив заборони заходити в інформаційну підсистему не під своїм логіном та паролем та передавати іншим особам свій логін і пароль доступу до системи «ІПНП».
Разом із цим, в рамках проведення службового розслідування, було зібрано письмові та електронні докази, якими підтверджено вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Зокрема:
- заява ОСОБА_2 від 28.07.2022 до Житомирського управління ДВБ НПУ, з приводу спричинення 24.07.2022 йому тілесних ушкоджень працівниками СРПП Бердичівського РВП ГУНП в Житомирській області та вимаганні неправомірної вигоди за дорожньо-транспортну пригоду, яку він не вчиняв;
- акт від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки «Mitsubishi Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , закріпленого за Бердичівським РВП ГУНП в Житомирській області, у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження переднього номерного знаку на синьому фоні (060951), решітки номерного знаку, переднього бамперу з правого боку, хром-накладки з правого боку;
- акт від 28.07.2022 про огляд автомобіля марки «Hyundai ЗО», номерний знак НОМЕР_5 , який перебуває у власності ОСОБА_2 , у ході огляду вказаного автомобіля виявлено механічні пошкодження лівої частини заднього бамперу, його зміщення з кріпленням, а також незначна вм`ятина п`ятої дверцяти багажника у нижній лівій частині;
- відомості системи ІПНП про дислокацію нарядів поліції області (Код: 9gig) до несення служби в Бердичівському РВП з 09.00 год 24.07.2022 до 09.00 год. 25.07.2022;
- покази свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , якими підтверджено факти встановлені в ході службового розслідування та спростовані покази старший сержант поліції ОСОБА_1 .
Суд звертає увагу на те, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у вчиненні дій, що компрометують звання поліцейського, підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.
Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Таким чином, саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини та наявні в матеріалах справи докази, наявності у позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани від 16.05.2022 наказ №489, суд приходить до переконання, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним. Дисциплінарний проступок позивача виявився у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських. Така оцінка відповідача пов`язана із діями, які були виявлені в рамках проведеного ГУНП у Житомирській області службового розслідування.
Відтак, суд вказує на те, що позивача звільнено зі служби за скоєння дисциплінарного проступку, що виразилося у неєтичних та непрофесійних діях під час виконання службових обов`язків стосовно гр. ОСОБА_2 , скоєнні вчинку, який компрометує його як поліцейського та неповідомленні про ознаки кримінального правопорушення, що в свою чергу підриває авторитет поліції вцілому.
Суд зазначає, що як опитані під час службового розслідування працівники поліції ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , можуть вважатися зацікавленими особами, оскільки від змісту їх пояснень залежить наявність підстав для оцінки їх дій як протиправних, тому жодне з цих пояснень не може мати визначального значення для висновків про вчинення чи невчинення позивачем протиправних дій.
Суд критично оцінює доводи представника позивача про те, що висновки службового розслідування побудовані на припущеннях та власних міркуваннях відповідача, оскільки досліджені в ході розгляду справи зібрані посадовими особами відповідача матеріали, докази службового розслідування за вказаним фактом підтверджують у діях позивача склад дисциплінарного проступку.
Також суд критично оцінює покази позивача, оскільки останні спростовуються зібраними та дослідженими судом матеріалами службового розслідування за вказаним фактом події і такі розцінюються як виправдання неправомірної поведінки позивача, який на той час був працівником поліції і мав діяти у відповідності до норм Закону України "Про національну поліцію" та інших нормативно-правових актів, що регулюють порядок проходження служби в поліції.
Аргументи представника позивача про те, що внесення відомостей до ЄРДР за ознаками вчинення позивачем кримінального правопорушення та прийняття рішення про його закриття на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України, не можуть слугувати підставою для застосування стягнення, не заслуговують на увагу та не беруться судом до уваги, оскільки закриття кримінального провадження на підставі п.2 ч.1 ст.284 КПК України не вказують на факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку,
Так, Верховний Суд неодноразово у своїх постановах висловлював правову позицію, що відсутність рішення компетентного органу про притягнення до кримінальної або адміністративної відповідальності позивача не спростовує наявності в діях тієї ж особи дисциплінарного проступку, за який, в порядку Дисциплінарного статуту, відповідач має право застосувати такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з органів Національної поліції.
Така правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 26.05.2022 року у справі №420/3630/20, від 17 липня 2019 року у справі №806/2555/17, від 24 вересня у справі №420/602/19.
Окремо варто зауважити, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Суд зазначає, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 29.12.2020 року у справі № 802/2046/18-а та у постанові Верховного суду від 16.10.2020 року у справі № 814/2622/13-а.
Стосовно доводів представника позивача про те, що відповідач при визначенні виду дисциплінарного стягнення відносно позивача у вигляді звільнення, не врахував сумлінне ставлення поліцейського до служби, суд зазначає наступне.
В контексті спірних правовідносин в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки.
Дискредитація звання рядового і начальницького складу національної поліції за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Вчинки, що дискредитують працівників національної поліції та власне національна поліція, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України: завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України: у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем не надано суду достатніх та належних доказів щодо обґрунтованості своїх позовних вимог.
Відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з поліції, адже вчинений позивачем проступок є таким, що дискредитує звання поліцейського і негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення зі служби в поліції, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України та оскаржувані накази прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Оскільки позовні вимоги про поновлення позивача на посаді та виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про скасування наказу звільнення зі служби, то підстави для задоволення таких вимог також відсутні.
Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 9, 14, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова