Справа № 400/9921/21
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2023-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 травня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/9921/21
Головуючий в 1 інстанції: Мельник О.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача Турецької І. О.,

суддів Домусчі С. Д., Шевчук О. А.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес-ТЕП» до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У жовтні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Бізнес-ТЕП» (далі ТОВ «Бізнес-ТЕП»), звернулось до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (далі ГУ ДПС у Миколаївській області), Державної податкової служби України (далі ДПС України), в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) ГУ ДПС у Миколаївській області № 3028377/42180404 від 27.08.2021; №3028376/42180404 від 27.08.2021; №3028373/42180404 від 27.08.2021; №3028372/42180404 від 27.08.2021;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН податкові накладні №215 від 31.05.2021; №22 від 20.07.2021; №23 від 20.07.2021; №24 від 20.07.2021.

Також позивач просив стягнути судові витрати зі сплати судового збору та витрат на правничу допомогу у розмірі 12 580 грн.

Обґрунтовуючи вимоги платник податків указував, що в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН в якості підстави, містилося лише посилання на відповідність пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, але не вказано, які конкретно документи слід надати для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкових накладних.

Водночас, позивач указує, що ним надані усі документи, які підтверджують законність і економічну обґрунтованість господарських операцій за результатом яких складені податкові накладні.

На думку ТОВ «Бізнес-ТЕП», спірні рішення містять лише загальний перелік документів, передбачений формою такого рішення, однак не містять конкретного переліку документів, які не надані платником податку, що стало підставою для відмови в реєстрації податкових накладних.

Отже, як вважає ТОВ «Бізнес-ТЕП», оскаржувані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії та породжують їх неоднозначне трактування, що у свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2022 року, ухваленим за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позов ТОВ «Бізнес-ТЕП» - задоволено частково.

Суд визнав протиправними та скасував спірні рішення, зобов`язавши державну податкову службу України (далі - ДПС України) зареєструвати в ЄРПН податкові накладні ТОВ «Бізнес - ТЕП» № 215 від 31.05.2021, № 22 від 20.07.2021, № 23 від 20.07.2021, № 24 від 20.07.2021.

Також суд стягнув з ГУ ДПС у Миколаївській області та ДПС України на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору по 4540 грн. з кожного суб`єкта владних повноважень.

У задоволенні вимог ТОВ «Бізнес-ТЕП» про стягнення витрат на правову допомогу, суд відмовив.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції вказав, що у спірному рішенні контролюючий орган не зазначив, які саме документи не надані платником податку, з того загального переліку документів, що містить форма цього рішення.

Суд першої інстанції звернув увагу, що в матеріалах справи наявні пояснення та перелік документів, які були надані ТОВ «Бізнес-ТЕП» на виконання рішення суб`єкта владних повноважень про зупинення реєстрації податкових накладних.

Далі, суд першої інстанції акцентував увагу на тому, що надані платником податку документи на підтвердження здійснення господарської операції, були достатніми для реєстрації податкових накладних в ЄРПН, а відсутність копії документів щодо зберігання (гаражування) транспортних засобів, на думку суду, не впливає на реальність господарської операції.

Отож, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувані рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Щодо зобов`язальної частини позову суд першої інстанції вважав, що ТОВ «Бізнес-ТЕП» надало усі необхідні документи для реєстрації податкової накладної, а тому задля того, щоб спір між сторонами був вирішений остаточно, слід зобов`язати ДПС України зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд першої інстанції, керуючись вимогами статей 134, 139 КАС України, дійшов висновку про необхідність стягнення з відповідачів на користь ТОВ «Бізнес-ТЕП» витрат зі сплати судового збору по 4540 грн., з кожного.

Воднораз, враховуючи, що спір є справою незначної складності, розглянутий в порядку письмового провадження, а також враховуючи заперечення відповідача із посиланням на незначний обсяг та недоведеність наданих послуг, суд вважав, що підстави для стягнення з відповідачів на користь ТОВ «Бізнес-ТЕП» витрат на правову допомогу відсутні.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, покликаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, ГУ ДПС у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

В обґрунтування своєї позиції скаржник указує, що посилання суду першої інстанції на невизначення податковим органом у квитанції документів, які платник мав надати для реєстрації податкової накладної, суперечить вимогам чинного законодавства щодо обов`язку платника податку надати повний перелік документів, які зазначаються у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної.

Окремо, скаржник наголошував на тому, що податковий орган позбавлений будь-якої реальної можливості деталізувати ненадані йому документи, оскільки він не може наперед знати які саме документи є у платника податків і які він не надав, у зв`язку з чим є обґрунтованим зазначення у рішенні про відмову у реєстрації податкових накладних загальних назв документів, які зазвичай, та за загальними правилами обліку, можуть складатися при здійсненні господарських операцій суб`єктами господарювання.

ТОВ «Бізнес-ТЕП» у відзиві на апеляційну скаргу посилається на доводи, ідентичні доводам викладеним у позовній заяві, та які узгоджуються із висновками суду першої інстанції, у зв`язку з чим, просить залишити скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції - без змін.

ДПС України своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалася.

Стаття 311 КАС України надає право суду апеляційної інстанції розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Фактичні обставини справи.

Основним видом економічної діяльності ТОВ «Бізнес-Теп» є торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами.

19.04.2021 між ТОВ «Бізнес-ТЕП» (Продавець) та ТОВ «РЄФТРАНС» (Покупець) укладений договір купівлі- продажу № 308/21.

За умовами даного договору Продавець зобов`язується передати у власність Покупця товар (бувший у використанні сідельний тягач, марки DAF, модель ХF 105.460 ідентифікаційний № НОМЕР_1 , 2013 року виготовлення), а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його на умовах цього договору.

Відповідно до пункту 2.1 укладеного договору, сторони домовились, що продаж транспортного засобу вчиняється за 604 800,00 грн, в т.ч. ПДВ 100 800,00 грн, які попередньо отримає Продавець від Покупця. Сторони встановили, оплата транспортного засобу відбувається до його передачі за актом прийому - передачі

За положеннями пункту 2.2. договору, платежі за транспортний засіб здійснюються Покупцем в національній валюті України у безготівковій формі, шляхом перерахування коштів на поточний банківський рахунок Продавця.

16.06.2021 між ТОВ «Бізнес-ТЕП» (Продавець) та ТОВ «РЄФТРАНС» (Покупець) був укладений договір купівлі- продажу № 518/21, за умовами якого, Продавець зобов`язується передати у власність Покупця товар (бувший у використанні сідельний тягач, марки DAF, модель ХF 105.460 ідентифікаційний № НОМЕР_2 , 2013 року виготовлення) а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його на умовах даного договору.

Відповідно до пункту 2.1 укладеного договору, сторони домовились, що продаж транспортного засобу вчиняється за 612 000 грн., в т.ч. ПДВ 102 000,00 грн, які попередньо отримає Продавець від Покупця, тобто оплата буде проводитися до передачі транспортного засобу за актом приймання передачі.

Відповідно до пункту 2.2. договору, платежі за транспортний засіб здійснюються Покупцем в національній валюті України у безготівковій формі шляхом перерахування коштів на поточний банківський рахунок Продавця.

Також 16.06.2021 між ТОВ «Бізнес-ТЕП» (Продавець) та ТОВ «РЄФТРАНС» (Покупець) був укладений договір купівлі- продажу №519/21, за умовами якого, Продавець зобов`язується передати у власність Покупця товар (бувший у використанні сідельний тягач, марки DAF, модель ХF 105.460 ідентифікаційний № НОМЕР_3 , 2012 року виготовлення), а Покупець зобов`язується прийняти Товар та оплатити його на умовах даного договору.

Відповідно до пункту 2.1 укладеного договору, сторони домовились, що продаж транспортного засобу за домовленістю сторін вчиняється за 548 400, 00 грн, в т.ч. ПДВ 91 400,00 грн, які попередньо отримає Продавець від Покупця, тобто до передачі транспортного засобу за актом приймання передачі

Відповідно до пункту 2.2. договору, платежі за транспортний засіб здійснюються в національній валюті України у безготівковій формі шляхом перерахування Покупцем коштів на поточний банківський рахунок Продавця.

За результатами проведення вказаних господарських операції та на виконання вимог статті 201 Податкового кодексу України, ТОВ «Бізнес-ТЕП» склало податкові накладні №215 від 31.05.2021; №22 від 20.07.2021; №23 від 20.07.2021; №24 від 20.07.2021.

Вказані податкові накладні були направлені до Державної податкової служби України для реєстрації в ЄРПН.

Згідно квитанцій про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку корегування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН, документи доставлені до Автоматизованій системі «єдине вікно подання електронних документів» ДПС України та прийняті, однак реєстрація зупинена.

Підставою зупинення реєстрації контролюючий орган вказав, що платник податку, який подав для реєстрації ПН/РК в ЄРПН відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та запропонував надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН.

ТОВ «Бізнес-ТЕП» надало пояснення та копії документів на підтвердження реальності здійснення господарських операцій по податковим накладним №215 від 31.05.2021, №22 від 20.07.2021, №23 від 20.07.2021, №24 від 20.07.2021, реєстрація яких зупинена, зокрема, надало такий перелік документів щодо кожної господарської операції:

- договір купівлі продажу транспортного засобу;

- акт прийому-передачі;

- видаткова накладна;

- платіжне доручення;

- вантажна митна декларація;

- інвойс;

- контракт;

- оборотно-сальдова відомість.

Рішеннями Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ГУ ДПС у Миколаївській області за № 3028377/42180404 від 27.08.2021, за №3028376/42180404 від 27.08.2021, за №3028373/42180404 від 27.08.2021, за №3028372/42180404 від 27.08.2021 відмовлено в реєстрації податкових накладних №215 від 31.05.2021, №22 від 20.07.2021, №23 від 20.07.2021, №24 від 20.07.2021.

Підставами відмови у реєстрації наведених податкових накладних в оскаржуваних рішеннях Комісія зазначила: ненадання платником податку копій документів:

первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано підкреслити).

Також в рішенні Комісія зазначила, що платник не надав копії документів щодо зберігання (гаражування) транспортних засобів.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та оцінка суду апеляційної інстанції доводів апеляції і висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення апеляції, з огляду на таке.

В апеляційній скарзі ГУ ДПС в Миколаївській області зазначає, що висновок суду першої інстанції про обов`язок контролюючого органу у квитанції про зупинення податкової накладної вказати точний перелік документів, які слід надати на розгляд Комісії, суперечить вимогам чинного законодавства щодо встановленого переліку обов`язкової інформації, яка зазначається у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості даного доводу апеляції, слід звернутися до приписів Податкового кодексу України.

Так, пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлює, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України встановлений обов`язок платника податків на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

На час виникнення та розвитку спірних, у цій справі, правовідносин, діє постанова Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі Порядок №1165).

Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації ПН/РК в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Пунктом 2 Порядку №1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно пункту 3 Порядку №1165 податкові накладні/розрахунки корегування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності таким ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Пунктом 5 Порядку№1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі ПН/РК, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток №3).

У додатку № 1 до Порядку № 1165 визначено Критерії ризиковості платника податку

Відповідно до п.8 цих Критеріїв підставою для зупинення реєстрації розрахунку коригування є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Наказом Міністерства фінансів України №520 від 12 грудня 2019 року затверджений «Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі - Порядок №520).

Так, відповідно до пунктів 4, 5 Порядку №520 встановлено, що у разі зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі, реєстрація яких зупинена, може включати:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до пункту 9, 10, 11 Порядку № 520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня. Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Ураховуючи викладені норми законодавства, колегія суддів вважає, що контролюючий орган, зупиняючи реєстрацію податкової накладної, повинен не лише запропонувати надати документи, а навести їх конкретний перелік, оскільки в пункті 5 Порядку №520 наведений приблизний, але не вичерпний перелік документів необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Реєстрі, реєстрація яких зупинена.

Однак, згідно матеріалів справи, ГУ ДПС у Миколаївській області, зупиняючи реєстрацію податкових накладних та в подальшому, приймаючи рішення про відмову в їх реєстрації, не вказало платнику податку, які саме документи необхідно йому надати для того, щоб реєстрація податкових накладних в ЄРПН відбулася.

Також, із матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Бізнес-ТЕП» надало пояснення та копії первинних документів, які надають підстави вважати, що господарська операція відбулася.

Зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, а також враховуючи те, що такі документи були надані контролюючому органу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що у відповідача не було підстав для відмови у проведенні реєстрації податкових накладних ТОВ «Бізнес-ТЕП».

Колегія суддів також зауважує, що контролюючий орган у квитанціях, згідно яких податкові накладні прийняті, але реєстрація їх зупинена, навів неконкретизований перелік документів, внаслідок чого платник податків опинився у стані правової невизначеності та був позбавлений можливості надати контролюючому органу необхідний, в розумінні суб`єкта владних повноважень, пакет документів.

Так, Верховний Суд у постанові від 02.04. 2019 у справі №822/1878/18 дійшов висновку, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Також у постановах від 04.12.2018 у справі №821/1173/17 та від 09.07. 2019 у справі №140/2093/18, за схожими правовідносинами, Верховний Суд вказував, що відсутність в оскаржуваних рішеннях мотивів їх прийняття позбавляє взагалі можливості позивача навести аргументи щодо їх неправомірності за виключенням того, що акт індивідуальної дії не відповідає вимогам обґрунтованості та вмотивованості. Проте, саме невідповідність акту індивідуальної дії вимогам обґрунтованості та вмотивованості призводить до його протиправності.

Варто відзначити, що скаржник не навів жодних обставин та не надав суду доказів, які б свідчили про невідповідність господарських операцій позивача цілям та завданням його та його контрагента, статутній діяльності, збитковості здійснених операцій, або інших обставин, які б окремо або в сукупності могли б свідчити про непов`язаність операцій з господарською діяльністю учасників зазначених операцій, фіктивність вчинених операцій, а також про те, що вчинення зазначених операцій не було обумовлено розумними економічними причинами (цілями ділового характеру), а дії учасників операцій були спрямовані на отримання необґрунтованої податкової вигоди.

Відтак, зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентом, а також враховуючи те, що такі документи були надані контролюючому органу, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування рішень Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

Досліджуючи рішення суду першої інстанції, в частині обов`язку зареєструвати в ЄРПН податкові накладні №215 від 31.05.2021, №22 від 20.07.2021, №23 від 20.07.2021, №24 від 20.07.2021, у розрізі доводів скаржника, колегія суддів установила таке.

Згідно з пунктами 2, 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Відповідно до пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Отже, враховуючи, що товариство надало документи для реєстрації податкових накладних, є цілком правомірним рішення суду про обов`язок контролюючого органу провести реєстрацію спірних податкових накладних.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги ГУ ДПС у Миколаївській області правильність висновків суду першої інстанції не спростовують, будь-яких доводів, з боку скаржника, які б могли свідчити про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, апеляційна скарга не містить.

Відповідно до вимог статті 316 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги, якщо суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

На думку колегії суддів, суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, а тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування судового рішення відсутні.

Розподіл судових витрат, відповідно до вимог статті 139 КАС України не передбачений.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Отже, враховуючи, що судом апеляційної інстанції постановлено рішення у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Керуючись статтями 308, 311, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2022 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бізнес-ТЕП» до Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя С. Д. Домусчі

суддя О. А. Шевчук

Повний текст судового рішення складений 23.05.2023.