Справа № 120/2663/23
Суддя: Поліщук Ірина Миколаївна
Дата ухвалення: 2023-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

22 травня 2023 р. Справа № 120/2663/23

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Поліщук Ірини Миколаївни, розглянувши в письмовому провадженні матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, в якому остання просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України оформлене листом № 18/13/Б-173-1619 від 21.11.2022 про відмову ОСОБА_1 у призначенні одноразової грошової допомоги передбаченої п.2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого та особі, яка перебувала на утриманні загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 військовослужбовця - її батька ОСОБА_2 , смерть якого пов`язана із захистом Батьківщини;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Національної Гвардії України прийняти рішення щодо виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого та особі, яка перебувала на утриманні загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 військовослужбовця - її батька ОСОБА_2 , смерть якого пов`язана із захистом Батьківщини.

Ухвалою від 31.03.2023 відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Разом із тим, 26.04.2023 представником позивача подано клопотання про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Крім того, 26.04.2023 представником позивача подано заяву про зміну предмету позову та залучення співвідповідача. Обґрунтовуючи дану заяву представник позивача зазначила, що в процесі опрацювання матеріалів справи, чинного законодавства та судової практики нею було встановлено, що Наказом Міністерства внутрішніх справ України 09 серпня 2022 року №484 затверджено «Порядок та умови виплати одноразової грошової допомоги, установленої пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» в Національній гвардії України». Представник позивача зазначила, що у відповідності до даного Порядку №484 на відповідача лише покладено обов`язок підготувати та направити до Головного управління Національної гвардії України висновок щодо можливості виплати одноразової грошової допомоги. При цьому, повноваження щодо прийняття рішення щодо призначення чи/або відмову у призначення одноразової грошової допомоги наявні лише у Головного управління Національної гвардії України, яке в даному випадку жодного рішення не приймала. Із наведеного, на думку представника позивача, вбачається порушення військовою частиною НОМЕР_1 НГУ порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги, адже рішення про призначення виплати одноразової грошової допомоги належить до компетенції Головного управління НГУ.

З огляду на викладене, представник позивача просить суд залучити до участі у справі в якості співвідповідача Головне управління Національної гвардії України. Також, до даної заяви представником позивача долучено позовну заяву в новій редакції, в межах якої остання просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України оформлене листом №18/13/Б-173-1619 від 21.11.2022 про відмову ОСОБА_1 у призначенні одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого та особі, яка перебувала на утриманні загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 військовослужбовця - її батька ОСОБА_2 , смерть якого пов`язана із захистом Батьківщини;

- зобов`язати Головне управління Національної гвардії України прийняти рішення щодо призначення ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого та особі, яка перебувала на утриманні загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 військовослужбовця - її батька ОСОБА_2 , смерть якого пов 'язана із захистом Батьківщини;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Національної Гвардії України прийняти рішення щодо виплати ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану», як члену сім`ї загиблого та особі, яка перебувала на утриманні загиблого ІНФОРМАЦІЯ_1 військовослужбовця - її батька ОСОБА_2 , смерть якого пов`язана із захистом Батьківщини.

Визначаючись щодо поданих заяв, суд виходив із наступного.

Частинами п`ятою, шостою статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Так, ознайомившись із позовною заявою та матеріалами справи, суд доходить висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За таких обставин, суд доходить висновку про відсутність підстав для проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні за участі сторін, а, отже, подане клопотання не підлягає задоволенню.

Що ж до поданої заяви про зміну предмету позову та залучення співвідповідача, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Підставою позову є обставини (фактична підстава) і норми права (юридична підстава), які у своїй сукупності дають право особі звернутися до суду з позовними вимогами до відповідача.

Предмет позову - це матеріально-правові вимоги позивача до відповідача. Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не дають йому можливості задовольнити свої інтереси.

Законодавець, надавши позивачу право подати заяву про зміну позовних вимог зазначив, що зміна може стосуватися лише предмета або підстави позову.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача, фактичних та/або юридичних.

Суд звертає увагу, що позивач може змінити або підставу, або предмет позову, оскільки зміна одночасно і підстави і предмету фактично є новим позовом.

В даному ж випадку, поданою заявою представник позивача змінює предмет позову, доповнюючи первісний позов новою позовною вимогою про зобов`язання Головного управління Національної гвардії України прийняти рішення щодо призначення ОСОБА_1 одноразової грошової допомоги, передбаченої п. 2 постанови Кабінету Міністрів України №168 від 28.02.2022.

Варто зазначити, що Головне управління Національної гвардії України не було відповідачем за первісним позовом.

При цьому, обґрунтовуючи відповідну вимогу представник позивача вказує про порушення військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги, адже рішення про призначення виплати одноразової грошової допомоги у відповідності до Порядку №484 належить до компетенції саме Головного управління Національної гвардії України.

Втім, первісний позов ОСОБА_1 не містив жодних посилань на порушення військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги, адже був мотивований виключно обставинами, які стосуються факту перебування ОСОБА_1 на утриманні в її батька ОСОБА_2 .

Тобто, із наведеного слідує, що представник позивача в даному випадку не лише доповнює предмет позову новою позовною вимогою, а також одночасно доповнює первісний позов новими підставами позову.

Отже, подана заява про зміну предмету позову містить іншу позовну вимогу, яка має наслідком дослідження інших обставин, що не є предметом розгляду у цій справі. Зокрема, представник позивача, заявляє нову вимогу, яку обґрунтовує новими підставами, зокрема порушенням військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України порядку та умов виплати одноразової грошової допомоги, які не були відображенні у первісному позові.

Таким чином, подана представником позивача заява по своїй суті не є зміною предмету позову, а фактично є окремим позовом - з окремим предметом та підставою.

Суд зазначає, що одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається. Подання такої заяви не повинно призводити до звернення по суті з новим адміністративним позовом.

Натомість, доповнення позову додатковими вимогами не вважається зміною розміру позовних вимог та, відповідно, не є зміною позовних вимог, оскільки тлумачення заміни передбачає заміну, наприклад, однієї вимоги іншою, а не доповнення раніше заявлених вимог.

Дотримання зазначених вимог забезпечує дотримання принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.

Аналогічна позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного суду від 25 червня 2019 року у справі №924/1473/15 про те, що позивач має право змінити лише предмет або підстави позову.

У постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22.01.2020 року у справі № 826/19197/16 зазначено, що у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

У цьому випадку, за висновком суду, подавши заяву про зміну предмета позову, в якій заявлено додаткові вимоги із окремим предметом оскарження (нова вимога) та підставами оскарження (нові обставини, правові підстави, що були відсутні на час звернення з первинним позовом), представником позивача по суті заявлено новий позов в рамках цієї справи, що не відповідає вимогам частини першої статті 47 КАС України.

Згідно ч.1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права або законні інтереси.

Суд зазначає, що у даному випадку відсутнє обмеження права на доступ до правосуддя, оскільки таке право позивача на доступ до суду може бути реалізоване у спосіб подання ним нової позовної заяви, а не зміною предмету та підстав первинного позову.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність повернення уточненої позовної заяви без прийняття до розгляду.

Як наслідок, не підлягає задоволенню і заява представника позивача щодо залучення до участі у справі в якості співвідповідача Головного управління Національної гвардії України, адже жодних вимог до даного суб`єкта владних повноважень в межах даної справи не заявлено.

Керуючись ст.ст. 12, 47, 257, 262, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про розгляд даної справи у судовому засіданні.

Повернути представнику ОСОБА_1 заяву про зміну предмету позову - без прийняття до розгляду.

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Головного управління Національної гвардії України.

Ухвала набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Поліщук Ірина Миколаївна