Справа № 340/1078/23
Суддя: Т.М. КАРМАЗИНА
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року м. Кропивницький Справа № 340/1078/23

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (письмового провадження) справу за позовною заявою Акціонерного товариства Капустянський граніт до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 за №8317765/31652348, прийняте комісією Державної податкової служби України;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області у вигляді відокремленого структурного підрозділу Державної податкової служби України врахувати Таблицю даних платника податку на додану вартість подану 17.02.2023 Акціонерним товариством Капустянський граніт () датою її подання.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилався на те, що рішенням комісії відповідача-2 від 17.02.2023 за № 8286707/31652348 таблиця даних платника податку АТ Капустянський граніт була врахована. Разом з тим, ДПС України рішенням про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 за №8317765/31652348 неврахувала подану позивачем таблицю даних, чим фактично скасувала раніше прийняте рішення комісії регіонального рівня, яким таблицю даних було враховано. Додатково представник позивача зазначив, що до пояснювального листа були додані усі документи, які підтверджують зазначену у ньому інформацію, і цих документів, на його думку, цілком достатньо для висновку про наявність у позивача основних засобів та підрядників для зайняття таким видом діяльності як добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю, КВЕД 08.11. Тобто, на думку представника позивача, така підстава для неврахування таблиці як виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності у платника податків основним засобам не відповідає змісту пояснення та доданим до нього документам. Крім того, оскаржуване рішення є невмотивованим, прийнятим без належної оцінки доказів та без його обґрунтування. При цьому не зазначено, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття вищезазначеного рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, яка раніше була врахована відповідачем-2 і яка саме податкова інформація свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.

Ухвалою судді від 17.03.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (а.с.87).

Представником відповідачів надано до суду відзиви на позовну заяву (а.с.158-162, 165-169), у яких позов не визнав. Стверджував про законність спірного рішення, посилаючись на те, що підставою неврахування таблиці даних визначено наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про взаємовідносини з платником податку, якого було віднесено до переліку ризикових у відповідності до Постанови №1165. Додатково зазначив, що використання Комісією даних з автоматизованих інформаційних систем, а також податкової інформації при прийнятті рішення від 22.02.2023 року № 8317765/31652348 не суперечить приписам ПК України та Порядку № 1165. Так, комісією центрального рівня на постійній основі проводиться аналіз всього масиву податкової інформації, яка міститься в інформаційно-комунікаційних системах (далі - ІКС) ДПС, зокрема, даних поданої податкової та іншої звітності по підприємству та контрагентах, податкових накладних/розрахунках коригування в ЄРПН, іншої податкової інформації, отриманої у спосіб відповідно до ст. 72 Податкового кодексу України (далі - ПКУ). Крім того, проводиться дослідження суті господарських операцій по ланцюгах постачання та придбання товарів, тощо. При цьому чинними нормативно-правовими актами не передбачена фіксація результатів проведеного аналізу у конкретному документі. За результатом проведеного аналізу встановлено, що AT Капустянський граніт надано пояснення, яке не містить посилання на податкову та іншу звітність платника податку (в додатках вона також відсутня). Чим не дотримано вимог пункту 14 Порядку. Крім того встановлено, що AT Капустянський граніт орендує автобуси БАЗ та продає блоки гранітні суб`єкту господарювання, стосовно якого відповідно до Постанови №1165 контролюючим органом прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості (зокрема, але не виключено: ТОВ ГЕО-ІНВЕСТ ). Додатково звертає увагу суду, що в позовній заяві AT Капустянський граніт викладено вимогу щодо зобов`язальної частини, не коректно, оскільки таку дію може вчинити лише центральний апарат ДПС України, так саме вона відмовила у врахуванні Таблиці платника податку. Враховуючи вищевикладене, вважає, що рішення комісії ДПС України від 22.02.2023 № 8317765/31652348 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, саме по собі не має юридичного значення для цілей створення правових наслідків для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак рішення комісії ДПС від 22.02.2023 року № 8317765/31652348 про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість безпосередньо не створює будь-яких наслідків та не порушує права та інтереси позивача.

Ухвалою суду від 04.04.2023 у задоволенні клопотань представника відповідачів про проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні за участю представників відповідачів відмовлено (а.с.200-201).

Представником позивача надана відповідь на відзив, згідно якої вказує, що доданий до відзиву Витяг з протоколу Комісії центрального рівня від 22.02.2023 містить лише загальні фрази про аналіз ланцюгів постачання при цьому незрозуміло яких саме ланцюгів, і яким чином платнику податків слід діяти для спростування такої неконкретної інформації. При цьому, з вказаного Витягу з протоколу взагалі не вбачається змісту проведеного комісією засідання, оскільки в протоколі не наведено доводи доповідача, не зазначено про обговорення членами комісії цього питання, тобто в ньому повністю відсутня інформація, яка дає можливість зрозуміти суть прийнятого рішення. Тобто покладені в основу відзивів твердження відповідачів щодо причин, які слугували підставами для прийняття оспорюваного рішення, неможливо перевірити за наданими в обґрунтування цього доказами. Зокрема з матеріалів засідання комісії жодним чином не прослідковується те, які конкретно господарські операції позивача та з якими конкретно контрагентами стали причиною для прийняття рішення про неврахування таблиці даних. При цьому неврахування Таблиці даних з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платником податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останнього критеріям ризиковості, є юридично неспроможним, оскільки суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності. Доводи відповідача про ненадання платником податків до пояснень посилань на податкову або іншу звітність є помилковими, оскільки не зазначено конкретно, яку саме звітність слід було подати на підтвердження зайняття господарською діяльністю за КВЕДом 08.11 видобування декоративного та будівельного каменю (а.с.205-206).

Дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що акціонерне товариство Капустянський граніт зареєстровано як юридичну особу 05.10.2001 року, основним видом діяльності є 08.11 добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю; є платником податку на додану вартість; має спеціальний дозвіл на користування надрами. (а.с.49, 50-51, 52-53)

АТ Капустянський граніт 17.02.2023 подано до ДПС України таблицю даних платника податку на додану вартість (а.с.70, 76). У таблиці відображено види економічної діяльності АТ Капустянський граніт за КВЕД (08.11); код товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України (09.90) та код товарів/послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, постачання/надання ) (а.с.76).

Рішенням про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість відповідача-2 від 17.02.2023 №8286707/31652348 враховано таблицю даних платника податку, зареєстровану у контролюючому органі 17.02.2023 за № (а.с.172).

Позивачем разом з таблицею даних платника податку надано пояснення №2 від 17.02.2023 з наступною інформацією: AT Капустянський граніт займається видобуванням гранітних блоків згідно основного виду діяльності за кодом 08.11 видобування декоративного та будівельного каменю. Ця продукція за кодом УКТ ЗЕД відповідає , тобто це граніт необроблений або начорно оброблений; АT Капустянський граніт має спеціальний дозвіл на користування надрами за №2830 виданий 18.11.2002 Державною службою геології та надр України; виробництво розташоване поза межами с. Кам`яний міст Новоукраїнського району Кіровоградської області на земельних ділянках згідно з договором оренди земельних ділянок №12-1 від 25.04.2003 та угодою про внесення змін від 03.08.2012 до договору №12-1 від 25.04.2003. Реєстрація речового права на земельну ділянку площею 7,0208 га, кадастровий номер :53:000:0004, зареєстроване 05.07.2017 номер запису 21323318. Податковому органу надано повідомлення 20-ОПП 14.02.2020 р. Реєстрація речового права на земельну ділянку площею 15,2308 га, кадастровий номер :02:000:2936, зареєстроване 05.07.2017 номер запису 21322235. Податковому органу надано повідомлення 20-ОПП 15.02.2023; видобування гранітних блоків здійснюється підрядним підприємством ТОВ ГЕО-ІНВЕСТ , ІПН 97 згідно з договором підряду №8 від 10.08.2017; в 2022 та 2023 роках видобування гранітних блоків не проводилось. Останній місяць, в якому велося видобування гранітних блоків, грудень 2021 року; залишки готової продукції станом на 01.02.2023 року наведені в оборотно-сальдової відомості по рахунку 26 (а.с.190-191).

На підтвердження викладеного, до пояснювального листа були додані виписка з ЄДР від 02.12.2019; спеціальний дозвіл на користування надрами №2830 від 18.11.2002; витяг з реєстру платників ПДВ №010 від 11.06.2020; договір оренди земельних ділянок №12-1 від 25.04.2003; угода про внесення змін від 03.08.2012р. до договору №12-1 від 25.04.2003; договір підряду №8 від 10.08.2017 з ТОВ ГЕО-ІНВЕСТ; оборотно-сальдова відомість по pax.26 за лютий 2023; договір купівлі-продажу №6 від 04.11.2020; договір купівлі-продажу №11 від 12.03.2021; договір купівлі-продажу №17 від 14.06.2021; договір купівлі-продажу №2/9 від 02.09.2022; договір купівлі-продажу №4 від 03.08.2020; договір купівлі-продажу №28/7 від 28.07.2022; витяг №91637622 від 11.07.2017 з Держ.реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права; витяг №91631471 від 11.07.2017 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права. (а.с.9-53, 190-191, 192-198).

У подальшому комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 № 8317765/31652348 (а.с.77).

Підставою неврахування таблиці вказано: - інше, виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності у платника податку основним засобам; недотримання п.13 Порядку тощо; наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: придбання та реалізація товарів (робіт, послуг) у (на) ризикових контрагентів протягом 2022-2023 років (а.с.77-78).

Не погодившись із оскаржуваним рішенням про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 № 8317765/31652348, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право: здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Згідно з пунктом 71.1 статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За приписами пунктів 74.1, 74.3 статті 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. №1165 Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165).

У Порядку №1165 визначено, що таблиця даних платника податку - зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу, щодо кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Пунктом 12 Порядку №1165 передбачено, що платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

Згідно з пунктом 13 Порядку №1165 у таблиці даних платника податку зазначаються:

види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.

Таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку. (п.14 Порядку №1165)

Відповідно до пункту 15 Порядку №1165 таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Згідно з пунктом 16 Порядку №1165 комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (додаток 6).

Пунктом 17 Порядку №1165 визначено, що у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування.

У разі прийняття рішення про неврахування таблиці даних платника у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платник податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД / ДКПП / умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 18 Порядку №1165 передбачено, що таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли: така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України Про державну підтримку сільського господарства України, та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12); зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D > 0,02, P

Відповідно до пункту 19 Порядку №1165 комісії контролюючих органів приймають рішення про неврахування таблиці даних платника податку (додаток 7), яку враховано, зокрема, в автоматичному режимі, що надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу, якщо:

стосовно платника податку прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку (додаток 4), визначених у пунктах 1 - 5 додатка 1;

до контролюючого органу надійшла податкова інформація щодо невідповідності інформації, зазначеної в таблиці даних платника податку, видам економічної діяльності відповідно до Класифікатора видів економічної діяльності, кодам товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодам послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України, яка свідчить про надання платником податку недостовірної інформації в таблиці даних платника податку.

У рішенні про неврахування таблиці даних платника, у відповідних полях рішення зазначається детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платника податку, а саме: тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД / ДКПП / умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 25 Порядку №1165 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до абзацу 2 пункту 26 Порядку №1165 комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.

З огляду на викладене, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку (додаток 7), яку враховано, зокрема, в автоматичному режимі, що надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу, лише у конкретно визначених випадках, а саме:

- якщо стосовно платника податку прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку (додаток 4), визначених у пунктах 1 - 5 додатка 1;

- якщо до контролюючого органу надійшла податкова інформація щодо невідповідності інформації, зазначеної в таблиці даних платника податку, видам економічної діяльності відповідно до Класифікатора видів економічної діяльності, кодам товарів згідно з УКТЗЕД та/або кодам послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України, яка свідчить про надання платником податку недостовірної інформації в таблиці даних платника податку.

При цьому у рішенні про неврахування таблиці даних платника, у відповідних полях рішення має бути зазначена детальна інформація, що стала підставою для неврахування таблиці даних платника податку, а саме:

- тип операції (придбання/постачання);

- період здійснення господарської операції;

- код згідно з УКТЗЕД / ДКПП / умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції;

- дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Натомість у рішенні щодо неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 № 8317765/31652348 вказано: - інше, виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності у платника податку основним засобам; недотримання п.13 Порядку тощо; наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: придбання та реалізація товарів (робіт, послуг) у (на) ризикових контрагентів протягом 2022-2023 років (а.с.77-78).

При цьому суд зазначає, що рішення від 22.02.2023 № 8317765/31652348 не конкретизоване, адже зазначення відповідачем такої підстави, як виявлення невідповідності визначених платником податку в таблиці даних видів діяльності у платника податку основним засобам; недотримання п. 13 Порядку тощо, не дає можливості встановити суті порушення та можливості його виправити позивачем.

Крім того, судом не виявлено порушення позивачем п.13 Порядку.

Суд зазначає, що оскаржуване рішення відповідача є актом індивідуальної дії. Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Конституційний Суд України в рішенні від 8 червня 2016 року № З-рп/2016 зазначив, що принцип юридичної визначеності не виключає визнання за органом державної влади певних дискреційних повноважень у прийнятті рішень, однак у такому випадку має існувати механізм запобігання зловживанню ними. В даному конкретному випадку, наведений механізм полягає в обов`язку податкового органу визначити, чому подана платником податку інформація не прийнята, яка конкретно інформація, зазначена позивачем в таблиці даних платника податку є, на думку відповідача, недостовірною.

При цьому наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: придбання та реалізація товарів (робіт, послуг) у (на) ризикових контрагентів протягом 2022-2023 років, також не дає можливість оцінити суду наявну у відповідачів інформацію без її деталізації, стосовно порушень позивача та його контрагентів протягом 2022-2023 років. До того ж, сама по собі податкова інформація, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій не є підставою для неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, поданої позивачем і врахованої податковим органом, оскільки вона має бути підтверджена відповідними доказами.

На виконання вимог ухвали суду від 17.03.2023, представником відповідачів, в тому числі надано витяг з протоколу засідання Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС № 531 від 22.02.2023, згідно якого комісією було проаналізовано суть господарських операцій по ланцюгам придбання та постання товарів, проведений детальний аналіз діяльності, згідно додатку до протоколу, винесено рішення про неврахування таблиці даних позивача (а.с.155), при цьому не наведено мотиви комісії щодо неврахування таблиці даних позивача. Додаткових доказів на підтвердження правомірності винесення спірного рішення, відповідачами не надано.

Стосовно позиції представника відповідачів, що AT Капустянський граніт орендує автобуси БАЗ та продає блоки гранітні суб`єкту господарювання, стосовно якого відповідно до Постанови № 1165 контролюючим органом прийнято рішення про відповідність критеріям ризиковості (зокрема, але не виключено: ТОВ ГЕО-ІНВЕСТ ), то вказані обставини не зафіксовані та не відображені в оскаржуваному рішенні, а тому не досліджуються судом, оскільки суд враховує докази, документи та доводи, які були покладені в основу винесеного рішення, саме на час його винесення.

Крім того, право платника податку на оскарження в судовому порядку рішення про врахування/неврахування таблиці даних платника податку вбачається з пункту 22 Порядку №1165, за яким таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі рішення (додаток 7 до Порядку №1165), а саме "Рішення про неврахування таблиці даних платника податку може бути оскаржено: у судовому порядку у разі прийняття рішення комісією центрального рівня."

З огляду на викладене, твердження відповідачів про те, що оскаржуване рішення не породжує правових наслідків для позивача - платника податків та не порушує прав останнього є необґрунтованими та незаконними, оскільки таке рішення є індивідуальним актом у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, яке в подальшому створює для платника податків, відносно якого воно прийнято, певні юридичні наслідки та підлягає оскарженню у судовому порядку.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Аналізуючи оскаржуване рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до ч. 2 статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

До того ж, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Відповідачем-1 по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийнятого оскаржуваного рішення.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 22.02.2023 за №8317765/31652348 є необґрунтованим, невмотивованим, таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Стосовно позовної вимоги, в якій позивач просить зобов`язати Головне управління ДПС у Кіровоградській області у вигляді відокремленого структурного підрозділу Державної податкової служби України врахувати Таблицю даних платника податку на додану вартість подану 17.02.2023 АТ Капустянський граніт датою її подання, то суд зазначає, наступне.

Відповідно до пункту 25 Порядку №1165 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 20 Порядку №1165 якщо таблиця даних платника податку врахована відповідно до пункту 18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до пункту 15 цього Порядку.

Відповідно до пункту 15 Порядку №1165 таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання.

Пунктом 22 Порядку №1165 визначено, що таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.

Правовий акт індивідуальної дії виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

З огляду на те, що ГУ ДПС у Кіровоградській області вже винесло рішення щодо врахування таблиці даних позивача, яке скасовано рішенням ДПС України, яке визнано судом протиправним та скасоване з підстав його необґрунтованості, невмотивованості, невідповідності вимогам чинного законодавства, з метою належного захисту прав позивача, саме ДПС України і має врахувати Таблицю даних платника податку на додану вартість подану Акціонерного товариства Капустянський граніт () датою її подання.

Таким чином, позовні вимоги з урахуванням вище зазначених обставин, є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Аналогічна правова позиція у даних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 20 квітня 2023 року по справі №380/4746/22.

Відповідно до ч.1 ст.243 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема як розподілити між сторонами судові витрати.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На підставі викладеного, здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 2147,20 грн. (а.с.80), підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Капустянський граніт (27124, Кіровоградська область, Новоукраїнський район, с.Кам`яний міст, ) до Державної податкової служби України (04053, Львівська пл., 8, м.Київ, ), Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (25006, вул.Велика Перспективна, 55, м. Кропивницький, ЄДРПОУ ВП 43995486) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №8317765/31652348 від 22.02.2023.

Зобов`язати Державну податкову службу України врахувати Таблицю даних платника податку на додану вартість, подану Акціонерним товариством Капустянський граніт (), датою її подання.

Стягнути на користь Акціонерного товариства Капустянський граніт () судові витрати на сплату судового збору в сумі 2147,20 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. КАРМАЗИНА