Справа № 560/6816/23
Суддя: Михайлов О.О.
Дата ухвалення: 2023-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/6816/23
УХВАЛА

18 травня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Михайлова О.О.

розглянувши адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Либідь-К" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області , Державної податкової служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Либідь-К" через представника адвоката Вонсовича М.М. звернулось в Хмельницький окружний адміністративний суд з позовною заявою до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, Державної податкової служби України, в якій просить суд:

1. Визнати протиправним та скасувати рішення від 24.01.2022 №3695562/30247167 Комісії Головного управління ДПС у Хмельницькій області яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації - про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.12.2021 №506/2.

2. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "Либідь-К" від 31.12.2021 №506/2.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.04.2023 визнано неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду. Позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "Либідь-К", залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви позивачеві необхідно було усунути шляхом:

1. подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оформленої у відповідності до статті 167 КАС України/або обґрунтувань за яких позивач вважає, що строк звернення до суду не пропущено, а також обґрунтування яким чином введення воєнного стану вплинуло на порушення строку звернення до суду;

2. надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

На виконання вимог ухвали про залишення позову без руху від представника позивача до суду надійшло клопотання про поновлення строку звернення до суду. У поданому клопотанні представник позивача з посиланням на висновки викладені в постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 вказує, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків стосовно звернення до суду із позовними заявами, апеляційними і касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статтею 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

До клопотання про поновлення строку звернення до суду представником позивача додано: копію договору про надання правової допомоги; копію статуту ТОВ "Либідь-К", копію посадової інструкції бухгалтера ТОВ "Либідь-К", копію акта звіряння станом на 05.04.2023 за даними бухобліку ТОВ "Либідь-К" та копію акта звіряння взаєморозрахунків від 05.04.2023 за 2022 рік.

Надаючи правову оцінку обставинам, що викладені представником позивача в клопотанні, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 4 статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Отже, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією, що викладена в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11 жовтня 2019 року в справі № 640/20468/18 (адміністративне провадження № К/9901/16396/19).

Оглядом позовної заяви та доданих до неї документів суддею встановлено, що позивач оскаржує рішення Комісії ГУ ДПС у Хмельницькій області від 24.01.2022 №3695562/30247167 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.12.2021 №506/2.

Позивачем подавалася скарга на рішення Комісії ГУ ДПС у Хмельницькій області від 24.01.2022 №3695562/30247167 про відмову в реєстрації податкової накладної від 31.12.2021 №506/2.

Рішенням за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 14.11.2022 №61345/30247167/2, залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 19.04.2023.

Тобто позивач звернувся до суду з порушенням тримісячного строку звернення, що визначений ч. 2 ст. 122 КАС України, який обраховується з 14.11.2022.

Суд вважає необґрунтованим посилання представника позивача на правову позицію, яка викладена в постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 оскільки в даній справі предметом позову є захист соціальних прав позивача, а саме визнання протиправними дій щодо виплати фізичній особі - учаснику бойових дій, щорічної разової грошової допомоги до до 5-го травня.

У постанові Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 судом зазначено, що суди попередніх інстанцій не звернули увагу на ту обставини, що позивач є учасником бойових дій, що підтверджується копією посвідчення (т. 1, а.с. 31) та відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №65/2022 «Про загальну мобілізацію» мобілізований у першу хвилю (оперативні резервісти, колишні військовослужбовці та ветерани АТО та ООС).

Натомість, обґрунтовуючи причини пропуску строку звернення до суду Товариства з обмеженою відповідальністю "Либідь-К", представник позивача стверджує, що директор ТОВ "Либідь-К" ОСОБА_1 з 21.02.2022 по даний час перебуває за межами України.

Тобто, представником позивача взяті з контексту окремі висновки, що викладені у Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22, однак правовідносини у справі №500/1912/22 та справі, що розглядається Хмельницьким окружним адміністративним судом №560/6816/23 не є релевантними, а тому посилання представника позивача на них є безпідставними.

Суд звертає увагу представника позивача, що відповідно до положень статей 12-2 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», суди, які розташовані на території Хмельницької області не припиняли, не призупиняли своєї діяльності та продовжували здійснювати правосуддя.

Сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду саме позивачем у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Судом також взято до уваги, що представник позивача Вонсович М.М. в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю "Либідь-К" неодноразово звертався до Хмельницького окружного адміністративного суду після 24.02.2022 - запровадження в Україні воєнного стану, а саме:

- в червні 2022 (адміністративна справа №560/6063/22);

- в жовтні 2022 (адміністративні справи №560/10857/22 та №560/10859);

- в грудні 2022 (адміністративна справа №560/12991/22;

- в лютому 2023 (адміністративна справа №560/1447/23 та інші.

Таким чином позивач не був позбавлений можливості в межах тримісячного строку звернення, що визначений ч. 2 ст. 122 КАС України, (який обраховується з 14.11.2022) звернутися до суду з даним адміністративним позовом.

Отже, позивач не виконав вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Керуючись статтями 121, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Продовжити позивачу процесуальний строк для усунення недоліків позовної заяви на 3 дні з моменту отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя О.О. Михайлов