Справа № 380/2193/23
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2023-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 травня 2023 року справа № 380/2193/23 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючої судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в спрощеному письмовому провадженні клопотання адвоката Баюш Л.В. про допит свідків за позовом Харківського Національного університету Повітряних сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

УСТАНОВИВ:

На підставі ухвали від 20.02.203 судді Львівського окружного адміністративного суду Гулкевич І.З. для розгляду Черкаським окружним адміністративним судом за територіальною юрисдикцією (підсудністю) надійшла 30.03.2023 справа №380/2193/23 за позовом Харківського Національного університету Повітряних сил імені Івана Кожедуба (61023, м.Харків, вул.Сумська, 77/79; ) (далі - позивач) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , адреса перебування: АДРЕСА_2 (в/ч НОМЕР_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) (далі - відповідач) про:

стягнення з відповідача на його користь суми у розмірі 242979,72грн на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання;

стягнення з відповідача на його користь сплачений судовий збір.

Обґрунтовуючи позивач зазначив, що з 04.09.2022 до 11.12.2022 відповідач у період навчання перебував на державному забезпеченні та після дострокового розірвання контракту відповідач взяв на себе зобов`язання відшкодувати витрати, пов`язані з утриманням у закладі, в якому проходить військову службу (навчання).

За результатом автоматичного розподілу вказана справа передана для розгляду судді Бабич А.М.

Ухвалою суду від 04 квітня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи правилами спрощеного позовного провадження.

27.04.2023 на адресу суду від представника відповідача адвоката Баюш Л.В. надійшло клопотання (вх.№ 16255/23) (далі - Клопотання) про допит в якості свідків: ОСОБА_2 (адреса реєстрації: Херсонська обл., Каховський р-н., с.Миколаївка) навчався разом з відповідачем, був свідком його відрахування та інших обставин, що мають істотне значення для постановлення рішення судом у цій справі, ОСОБА_3 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ) їй відомі факти та причини відрахування відповідача та строки знаходження на лікуванні, період служби, навчання.

Ознайомившись із матеріалами позову, оцінивши доводи Клопотання, суд дійшов висновку про його необґрунтованість з огляду на таке.

Згідно з ч.1 ст.65 Кодексу про адміністративне судочинство України (далі КАС України) як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 65 КАС України свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Частина 1 ст.91 КАС України визначає, що показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.91 КАС України не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Суд урахував встановлені стандарти доказування.

Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.73 КАС України).

Згідно з ч.2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.73 КАС України сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно з ч.1 ст.74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Частина 2 ст.74 КАС України встановлює, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.1 ст.75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми згідно з ч.1 ст.76 КАС України є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.2 ст.76 КАС України).

Отже, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Верховний Суд під час касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 29.04.2020 у справі № 161/5372/17 погодився рішенням суду апеляційної інстанції, зазначивши, що цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами. Суд зауважив, що на підставі показань свідків не можуть встановлюватися факти, які з огляду на закон або звичай установлюються в документах. Також вказав, що обставини, що підтверджуються показаннями свідка повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі. Тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні.

ОСОБА_2 , якого представник відповідача просить допитати в якості свідка, перебував у службових зв`язках з відповідачем, оскільки проходив з ним навчання та військову службу. ОСОБА_3 , прізвище якої та адреса реєстрації співпадають з прізвищем відповідача та реєстрацією місця його проживання, що може свідчити про їх родинні зв`язки з відповідачем. Вказані обставини підтверджують, що це може вплинути на об`єктивність їх свідчень внаслідок ймовірного тиску взаємних зобов`язань та родинних стосунків.

Також суд врахував, що з дати дострокового розірвання контракту з відповідачем до дати судового розгляду справи пройшов тривалий час, що впливає на дійсність відтворення в пам`яті людей окремих фактів, з`ясування яких дозволяє перевірити достовірність пояснень.

Водночас свідчення вказаних осіб щодо обставин відрахування відповідача з навчання, факти та причини такого відрахування, строки знаходження на лікуванні, період служби, навчання відповідача можуть бути з`ясовані з письмових доказів. Крім того, такі обставини не входять у предмет доказування у цій справі для правильного вирішення спору.

То ж допит ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 в якості свідків не є доцільним, позаяк такі свідчення не відповідатимуть ознаці достовірності та допустимості доказу.

Кількість учасників спору невелика. Викладені підстави позову свідчать про необхідність з`ясування фактичних обставин спору з письмових доказів, адже встановленню підлягають факти щодо наявності підстав для стягнення з відповідача на користь позивача суми у розмірі 242979,72грн на відшкодування витрат, пов`язаних з утриманням під час навчання, що можливо з`ясувати виключно з письмових доказів. Крім того, зважаючи, що на предмет спору, передумови та підстави виникнення спірних правовідносин, пріоритетним є швидке вирішення спору.

Тому суд дійшов висновку про недоцільність допиту заявлених свідків.

Керуючись ст. ст.2-20, 44-49, 65, 72-80, 91-92, 159, 259-263, 295 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні клопотання (вх. від 27.04.2023 № 16255/23) адвоката Баюш Л.В. про допит свідків за позовом Харківського Національного університету Повітряних сил імені Івана Кожедуба до ОСОБА_1 про стягнення коштів

2. Копії ухвали направити учасникам спору.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Ухвала постановлена, складена в повному обсязі та підписана 18.05.2023.