Справа № 520/17813/21
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 травня 2023 р.Справа № 520/17813/21
Суддя Другого апеляційного адміністративного суду П`янова Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б. по справі 520/17813/21

за позовом ОСОБА_1

до Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області , Конкурсного комітету з визначення автомобільних перевізників на міських автобусних маршрутах загального користування, які не виходять за межі території м.Куп`янська

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Другого апеляційного адміністративного суду перебуває справа за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2022, на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022 та на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.03.2023 по справі № 520/17813/21 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Куп`янської міської ради Харківської області, Конкурсного комітету з визначення автомобільних перевізників на міських автобусних маршрутах загального користування, які не виходять за межі території м.Куп`янська про визнання протиправними та скасування рішень.

Відповідно до протоколів автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2023 та від 29.03.2023 по справі № 520/17813/21 визначено склад колегії суддів: головуючого суддю Жигилія С.П., суддів: Перцову Т.С., Русанову В.Б.

Апеляційний розгляд справи призначено на 30.05.2023.

09.05.2023 на електронну адресу Другого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б. по справі № 520/17813/21.

В обґрунтування зазначеної заяви позивач зазначає, що персональний склад колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду для розгляду справи № 520/17813/21 визначений не за правилами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначає її окремих підсистем (модулів), як це передбачено КАС України, Прикінцевими положеннями Закону № 2147-VІІІ та Законом № 1402-VІІІ; справа не є одержаною судом згідно з порядком розподілу судових справ відповідно до національного закону.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 12.05.2023 визнано необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Жигилія С.П., Перцової Т.С., Русанової В.Б.

Відповідно до ч. 4 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно з ч. 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Частиною одинадцятою вказаної статті визначено, що питання про відвід має бути розглянуто протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання у справі, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Матеріали справи та заяву про відвід суддею П`яновою Я.В. отримано 15.05.2023.

Дослідивши матеріали справи та доводи заяви позивача про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б., слід зауважити на таке.

Відповідно до ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Відповідно до положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді є презумпцією, поки не надано доказів протилежного.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин, сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Як убачається зі змісту заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б., доводи, покладені в її обґрунтування, не дають жодних підстав вважати, що зазначені судді не є безсторонніми або що суддям бракує неупередженості під час розгляду справи 520/17813/21.

Посилання заявника на те, що персональний склад колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду для розгляду справи № 520/17813/21 визначений не за правилами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначає її окремих підсистем (модулів), як це передбачено КАС України, Прикінцевими положеннями Закону № 2147-VІІІ та Законом № 1402-VІІІ, а справа не є одержаною судом згідно з порядком розподілу судових справ відповідно до національного закону, суд не приймає до уваги з огляду на таке.

Статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено порядок визначення складу суду.

Згідно з ч. 1-2 ст. 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Відповідно до ч. 7 ст.15-1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 25 січня 2022 року № 83/0/15-22 затверджено Зміни до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, якими це Положення доповнено новим розділом IV "Особливості автоматизованого розподілу судових справ". Доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 1 березня 2022 року.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 22 лютого 2022 року № 166/0/15-22 внесено зміни до рішення Вищої ради правосуддя від 25 січня 2022 року № 83/0/15-22, згідно з якими, зокрема, Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду необхідно до 15 березня 2022 року забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін.

На теперішній час розподіл судових справ між суддями здійснюється на підставі чинного Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 №30 з наступними змінами, оскільки Вища рада правосуддя 28.02.2023 року прийняла рішенням №162/0/15-23 відтермінувати набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, (зокрема, норм, які стосувалися визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), що мали набрати чинності з 1 березня 2023 року.

Відповідно до 2.3.23 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30 якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).

Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності).

Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою.

Згідно з даними комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду", яка використовується в Другому апеляційному адміністративному суді, протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.02.2023 визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Жигилій С.П., судді Русанова В.Б., Перцова Т.С., для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 29.11.2022 по справі №520/17813/21.

Відповідно до абз. 1 п. 2.3.44 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30, раніше визначеному в судовій справі головуючому судді (судді-доповідачу) передаються також апеляційні та касаційні скарги, що надійшли до суду відповідної апеляційної чи касаційної інстанцій після визначення судді-доповідача у цій судовій справі, якщо провадження не закінчено.

Згідно з протоколами передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13.02.2023 та від 29.03.2023 матеріали апеляційних скарг ОСОБА_1 на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.12.2022 та на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 09.03.2023 по справі № 520/17813/21 передано раніше визначеному складу суду: головуючий суддя Жигилій С.П., судді Русанова В.Б., Перцова Т.С.

Враховуючи викладене, доводи заяви позивача про порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу, є необґрунтованими, заява про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б. по справі № 520/17813/21 не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 36, 37, 39, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Жигилія С.П., суддів Перцової Т.С., Русанової В.Б. по справі № 520/17813/21 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П`янова Я.В.