Справа № 580/2151/23
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2023 року справа № 580/2151/23

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання Пунтуса Д.А. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу №580/2151/23 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (м. Черкаси, вул. Смілянська 23, 18001, ) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.

І. ПРОЦЕДУРА/ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

27.03.2023 вх. №11368/23 ОСОБА_1 звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області, просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови ОСОБА_1 перерахувати та виплатити пенсію на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру? ? комплектування та соціальної підтримки від 24.01.2023 №ФР 50553;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити прерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсію з 01.04.2019? ? на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру? ? комплектування та? ? та соціальної підтримки від 24.01.2023 №ФР 50553, з урахуванням проведених виплат.

29.03.2023 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).? ? Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА

В обґрунтуванні позовних вимог зазначається, що позивач звернувся до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області із заявою про перерахунок пенсії на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України по Черкаській області від 24.01.2023 №ФР 50553 про розмір грошового забезпечення. Відповідач листом від 01.04.2023 №2501-1796/Ч-02/8-2300/23 повідомив, що відсутні законодавчі підстави для здійснення перерахунку пенсії позивача на підставі оновленої довідки, така відмова (на думку позивача) є протиправною, позаяк із визнанням протиправним і нечинними пункту 1,2 Поставнови №103 рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва у справі № 826/3858/18, що набрало законної сили 05.03.2019, згідно з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду та постанови Великої Палати Верховного суду від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19, позивач має право на перерахунок пенсії з урахуванням додаткових видів грошового забезпечення.

ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву. Відповідач здійснив перерахунок пенсії позивача у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення, передбаченого постановою Кабінету Міністрів України №704, проте з моменту здійснення перерахунку пенсії позивача збільшення розміру грошового забезпечення не відбувалось та постанови про перерахунок пенсій особам, що отримують пенсію відповідно до Закону №2262-ХІІ на момент звернення позивача до суду Кабінет Міністрів України не ухвалював, тому підстави для проведення перерахунку пенсії позивача повторно відсутні (надана довідка для перерахунку пенсії від 24.01.2023 №ФР 50553? ? не відповідає затвердженій формі). Відповідач зазначив, що позивач пропустив шестимісячний строк звернення для захисту порушеного права за нормами, чинними на 05.03.2019 у контексті вимог про перерахунок пенсії згідно оприлюдненого рішення щодо нормативно-правового акта, позаяк звернувся до відповідача із заявою про здійснення перерахунку пенсії лише у 2023 році.? ? Відповідач на підтвердження позиції у відзиві надав до суду докази: про отримання від Черкаським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки та позивача довідки про грошове забезпечення від? ? 24.01.2023 №ФР 50553? ? позивача.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Суд встановив, що позивач отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону №2262 (посвідчення від 14.11.1995 серія П № 132898). Позивач стверджує, що з 01.04.2019 виникли підстави - право на перерахунок пенсії згідно із Законом №2262 за нормами нового грошового забезпечення та відповідно до рішення Верховного Суду від 17.12.2019 у зразковій справі №160/8324/19, що набрало законної сили.

Черкаський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки підготувало на адресу позивача і Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області довідку від 24.01.2023 №ФР 50553 про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_2 станом на 05.03.2019, що отримана відповідачем.

08.02.2023 позивач звернувся із заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області про перерахунок пенсії на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 24.01.2023 №ФР 50553 про розмір грошового забезпечення.

Відповідач рішення про перерахунок або відмову в перерахунку пенсії не ухвалив, листом від 14.03.2023 №2501-1796/Ч-02/8-2300/23 (за підписом заступника начальника ОСОБА_3 ) надав відповідь інформаційного характеру відповідно до Закону України Про звернення громадян на заяву від 08.02.2023, де повідомив про відсутність підстав для перерахунку, позаяк після дати набрання рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.05.2019 у справі № 826/3858/18 законної сили, Кабінет Міністрів України не прийняв нормативно-правового акту щодо умов, розміру та порядку проведення перерахунку пенсії, згідно з якими має відбуватися перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом №2262, проте мотивованого індивідуального акта на спростування чи підтвердження очікувань позивача щодо підвищення пенсії у контексті оновленої довідки та перевірки додаткових видів грошового забезпечення не прийняв та релевантну практику Верховного Суду з огляду на зміст ч.5 ст.13 Закону України Про судоустрій і статус суддів під час реалізації повноважень не повідомив.

Верховний Суд у справі № 815/460/18 (провадження К/9901/57261/18) зазначив: п.23 - строкового обмеження стосовно виплат пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала у зв`язку із не проведенням перерахунку пенсії з вини відповідного суб`єкта владних повноважень немає.

Суд зі змісту листа від 14.03.2023 №2501-1796/Ч-02/8-2300/23 встановив, що відповідач не зазначає про наявність/відсутність вини відповідного суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах і вважає, що законодавчі підстави для перерахунку та виплати пенсії із грошового забезпечення, визначеного відповідно до постави Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 відсутні на підставі довідки із складовими станом від 05.03.2019, проте лист-відповідь не свідчить про порівняння складових з іншими довідками у матеріалах пенсійної справи та/або про повідомлення про проведені перерахунки після призначення пенсії та/або про сприяння позивачеві у реалізації прав особи під час звернення до суб`єкта публічної адміністрації, що доводить протиправну бездіяльність відповідача у контексті критеріїв частини 2 статті 2 КАС України без прийняття індивідуального акта - мотивованого рішення та з використанням повноважень перевірки відомостей у довідці, позаяк позивач не був почутий, надавши довідку за прирівняною посадою: начальника обчислювального пункту 1 відділу Львівського ОВК що становить: посадовий оклад 3810 грн; оклад за військовим званням (підполковник) 1410 грн; надбавка за вислугу років 50% - 2610; надбавка за особливості проходження служби 65%? ? - 5089,50; надбавка за службу в умовах режимних обмежень 15% - 571,50 грн; надбавка за кваліфікацію 3,0% -114,30 грн; премія 70% - 2667,00 усього 16272,30 грн, за відсутності порівняння встановлених надбавок під час служби з огляду на відомості довідки для призначення пенсії та мотивів невідповідності заяви пенсіонера від 08.02.2023 та/або реагування на отриману довідку від Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від 24.01.2023 №ФР 50553 (лист від 24.01.2023 №6/8/5/ФР6/8/5/ФР50553/283) з попередніми довідками за складовими з премією? ? позаяк таких доводів, мотивів, аргументів щодо відмови у перерахунку з дотриманням принципів належного врядування лист від 14.03.2023 не містить.

Позивач у позові та клопотанні не зазначає (власний розрахунок деструктивних відхилень не надає) який саме попередній перерахунок після призначення пенсії свідчить про протиправну бездіяльністю відповідача, а відповідач не обгрунтовує яку довідку роботодавця за станом на яку дату брав до уваги з основними і додатковими складовими під час здійснення кожного із перерахунків після призначення пенсії.

Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить до часткового задоволення з огляду на таке.

V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Передбачені законами соціально-економічні права не є абсолютними. Механізм реалізації цих прав може бути змінений державою, зокрема, через неможливість їх фінансового забезпечення шляхом пропорційного перерозподілу коштів з метою збереження балансу інтересів усього суспільства (абзаци десятий, одинадцятий підпункту 2.1 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі від 26.12.2011 № 20-рп/2011).

Відповідно до п.3 ст. 116 Конституції України Кабінет Міністрів України забезпечує проведення фінансової політики, політики у сфері соціального захисту. Відповідно до статті 46 Конституції України пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом. Конституцією України передбачено (частина 2 статті 19), що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч.1 ст.9 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей від 20.12.1991 №2011-ХІІ (далі - Закон №2011) держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення. Конституційний Суд України неодноразово розглядав питання, що пов`язані з реалізацією права на соціальний захист, і сформулював правову позицію, згідно з якою Конституція України виокремлює певні категорії громадян України, що потребують додаткових гарантій соціального захисту з боку держави: перебувають на службі у правоохоронних органах держави, у т.ч. у міліції (рішення Конституційного Суду України від 06.07.1999 № 8-рп/99 у справі щодо права на пільги та від 20.03.2002 № 5-рп/2002 у справі щодо пільг, компенсацій і гарантій).

Відповідно до п.8 Постанови КМУ від 21.02.2018 №103 встановлено: Міністерству соціальної політики разом з Пенсійним фондом України забезпечити проведення перерахунків пенсій, передбачених цією постановою.

ВПВС у справі № 240/6263/18 ЄДРСР 88168813 зазначає: п. 48 - Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, затверджений Постановою №45; п.55 - відповідач має право перевіряти правильність складення довідок щодо формального змісту, однак правом самостійно визначати складові та розмір грошового забезпечення осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, відповідач не має. Питання врахування у складі грошового забезпечення середньомісячної суми додаткових видів грошового забезпечення могло би бути предметом спору про визнання протиправними дій щодо складення довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача без урахування середньомісячної суми додаткових видів грошового забезпечення та не може бути розглянуто в межах цієї адміністративної справи; п.56 - перевірка правильності складення довідки передбачена не з метою оцінки форми самої довідки, а з метою визначення її відповідності вимогам Конституції та законів України. Якщо ж під час перевірки відповідачем правильності наданої уповноваженим органом довідки буде встановлена її невідповідність вимогам законів України, відповідач має право вимагати від уповноваженого органу усунення такої невідповідності; п. 66 - питання щодо перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-ХІІ, урегульовані Порядком № 45); п.68 - ПФУ та його головні управління мають право перевіряти правильність складення довідок (пункт 9 Порядку № 45). Верховний Суд у справі № 2340/2814/18 ЄДРСР 104694509 під час вирішення вимог зазначає про довідку з урахуванням складових, що не передбачені чинним, на момент перерахунку, законодавством. Верховний Суд у пункті 40 у справі №160/8324/19 наголосив: до моменту отримання належної довідки від уповноваженого органу у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії відповідача (ЄДРСР 86432492).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 за адміністративним позовом ОСОБА_3 визнано протиправними на нечинними пункти 1,2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з? ? військової служби, та деяких інших осіб, зобов`язано Кабінет Міністрів України невідкладно після набрання рішенням суду законної сили опублікувати резолютивну частину рішення суду про визнання нормативно- правового акту протиправним та нечинним в окремій його частині у виданні, в якому було офіційно оприлюднено нормативно-правовий акт. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі №826/3858/18 набрало законної сили 05.03.2019. На думку суду у справі № 826/12704/18 ЄДРСР 90088642, пункт 5 Постанови №103 жодним чином не впливає та не змінює становище позивачів у порівнянні з попередньо існуючим становищем. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб. Оскаржувані пункти 5 та 6 Постанови № 103 безпосереднього впливу на права та обов`язки позивачів не мають, оскільки не породжують у них виникнення певних обов`язків та не позбавляють можливості реалізації наявних прав - ЄДРСР 90088642.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду розглянув зразкову адміністративну справу № 160/8324/19 у рішенні від 17.12.2019 (п.25,26) зазначив: зміни внесені постановою №103, зокрема до додатку 2 до Порядку № 45, в якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, відтак з 05.03.2019 - дня набрання законної сили рішенням у справі № 826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку № 45, що діяла до зазначених змін. Водночас алгоритм дій, що повинні вчинити, зокрема ГУ ПФУ та відповідач (роботодавець) у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2 постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився.

У справі №826/6453/18 позивач просив визнати пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова №103) та зміни, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103, протиправними та нечинними, за виключенням змін, що вносяться до пункту 2 частини третьої вказаних змін, а саме: щодо набрання чинності постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» з 01.03.2018, які залишити в силі. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2019 у задоволенні позову відмовлено. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2019 скасоване в частині відмови в задоволенні позову ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: ОСОБА_2, Міністерство соціальної політики України, Пенсійний фонд України, про визнання протиправним та скасування пункту постанови і прийнято в цій частині нову постанову, якою позов ОСОБА_1 до Кабінету Міністрів України, треті особи: ОСОБА_2, Міністерство соціальної політики України, Пенсійний фонд України, про визнання протиправним та скасування пункту постанови задоволено: визнане протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб». У іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.10.2019 залишено без змін. Верховний Суд касаційні скарги Пенсійного фонду України та Кабінету Міністрів України залишив без задоволення, а постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 - без змін (ЄДРСР106867632). Верховний Суд у справі №2340/2997/18 ЄДРСР 96015700 звертає увагу, що абзацом сьомим пунк 5 Порядку №45 установлено, що додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.

Верховний Суд у справі № 2340/2814/18 ЄДРСР 104694509 зазначає: розмір премії для перерахунку пенсій враховується у середньому розмірі, що фактично виплачений за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою. Висновок ґрунтується на положеннях абзацу 5 пункту 5 Порядку перерахунку пенсій, відповідно до якого для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), у межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів: інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію.

У зразковій справі № 802/2196/17-а ЄДРСР 90021630 йдеться про грошовий атестат та довідку до нього, де зазначені види та розміри грошового забезпечення позивача під час виходу на пенсію, тут вказана і надбавка за виконання особливо важливих завдань, і премія. Судами першої та апеляційної інстанцій з`ясовувалось виключно, чи виплачувалися саме зазначені види грошового забезпечення та у яких розмірах станом на момент виникнення права на перерахунок пенсії.

Загальна концепція справедливого судового розгляду охоплює фундаментальний принцип змагальності процесу. Принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, що не ставлять її в явно гірше становище порівняно з протилежною стороною.

Належною особі пенсією у розумінні майнового права розуміється нарахована уповноваженим суб`єктом владних повноважень за матеріалами пенсійної справи на підставі закону, проте не виплачена сума.

Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області є територіальним органом Пенсійного фонду України. Постановою Правління ПФУ від 22.12.2014 № 28-2 в редакції 2022 року затверджені Положення про головні управління Пенсійного фонду України в областях, де передбачено: Головне управління Фонду у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, а також постановами правління Фонду, у тому числі цим Положенням, та наказами Фонду.

Відповідно до пункту 23 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб (зі змінами), затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 30.01.2007 3-1 (далі Порядок №3-1), перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, у порядку, установленому статтею 63 Закону №2262. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, що дають право на підвищення пенсії.

Підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України. Аналогічний висновок сформований у постанові ВС від 10.10.2019 у справі 553/3619/16-а.

Суд апеляційної інстанції у справі №580/3359/22 ЄДРСР 108345790 наголосив про мету для витребування довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії (за формою, встановленою чинним законодавством України).

Суд бере до уваги, що у справі № 580/2970/22 ЄДРСР 108319243 зазначається: Кабінету Міністрів України делеговано право встановлювати умови і порядок перерахунку пенсій, а також розміри складових грошового забезпечення для його проведення. Алгоритм дій, що повинні вчинити органи у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2, 3 Постанови № 103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії. Відповідно до пункту 4 Порядку № 45, перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону № 2262-ХІІ. З урахуванням приписів ст. 63 Закону № 2262-ХІІ, перерахунок пенсії військовослужбовцям можливий лише у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення. У разі незгоди з довідкою для нарахування пенсії під час звільнення, особа не позбавлена права оскаржити її до суду.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Згідно з ч. 1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Судове рішення, в якому дано офіційне тлумачення, сформульовано новий правовий принцип або судовий прецедент, не є формою права і є обов`язковим тільки для сторін у справі (С. Шевчук/ http://eurocourt.in.ua/Article.asp?AIdx=416). Критерії ефективності судового захисту соціальних прав у адміністративному процесі відображають відповідні стандарти якості судового розгляду, що встановлені нормами міжнародного та національного права та втілені у завданнях і цілях адміністративного судочинства (Р.Ф.Ханова, ОСОБА_2 / https://rm.coe.int/materials-socialrights-2020/1680a165f8).

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Верховний Суд у справі №240/12017/19 зазначив (ЄДРСР 95946021), що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою у межах строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

У триваючих правовідносинах суб`єкт владних повноважень протягом певного проміжку часу після отримання заяви від 08.02.2023 від позивача, та отриманої довідки від роботодавця ухилився від виконання обов`язків надати мотивовану відповідь - прийняти рішення з наданням/окресленням мотивів врахування/не врахування складових за належною/неналежною довідкою від 24.01.2023 №ФР 50553 для перерахунку пенсії позивача, з поясненням дії нормативно-правових актів у часі щодо складових за попередніми довідками та подальшими перерахунками після призначення пенсії.

VІІ. ВИСНОВКИ? ? СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, у межах позовних вимог.

Суд, за відсутності мотивованого індивідуального акта у формі рішення щодо реагування на настання обставин - надходження довідки від 24.01.2023 №ФР 50553 до матеріалів пенсійної справи, дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Оцінюючи доводи і докази про бездіяльність відповідача щодо не здійснення перерахунку пенсії позивачеві за відсутності індивідуального акта відповідача у формі рішення за критеріями частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про протиправність, позаяк відповідач, відмовляючи листом без прийняття рішення, діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України, необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, недобросовісно/несправедливо, без врахування висновків Верховного Суду та необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), без мотивів відмови, без прийняття індивідуального акта у формі рішення у контексті обов`язків належного врядування з поясненнями підстав попередніх здійснених перерахунків, починаючи з 01.04.2019 у контексті дотримання строків для перерахунку пенсії і обставин? ? та перевіркою складових (у т.ч. щодо премії визначеної роботодавцем у оновленій довідці 70%, надбавки за службу в умовах режимних обмежень 15%, надбавка за кваліфікацію 3,0% порівняно з попередніми довідками/грошовим атестатом, позаяк довідка від 15.03.2018 таких грошових складових не містить) за отриманою довідкою у контексті аргументів щодо наявності/відсутності вини конкретних суб`єктів публічної адміністрації у спірних правовідносинах.

Обираючи належний та ефективний спосіб захисту порушеного права позивача, суд встановив і визнає часткову протиправну бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у не сприянні позивачеві у реалізації майнового права у сфері пенсійного забезпечення із розмежуванням підстав підвищення за законодавством про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, дотримання порядку, умов, зміни розміру пенсії, алгоритму перерахунку у контексті очікування позивача отримати мотивоване і зрозуміле для моделювання подальшої поведінки рішення-індивідуальний акт, тому позовні вимоги належить задовольнити частково, зобов`язавши Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву-звернення ОСОБА_1 та лист роботодавця з довідкою від 24.01.2023 №ФР 50553 із розмежуванням підстав перерахунку призначеної пенсії відповідно до розпоряджень і порівняння/перевірки складових з попередніми довідками, врахованими/мотивовано не врахованими відповідачем під час виконання повноважень передбачених законодавством у сфері пенсійного забезпечення.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон №3674-VI) при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд зазначає про таке. Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Суд не включає до складу судових витрат, що належать розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Враховуючи, що позивач сплатив судовий збір у сумі 1073,60 грн (платіжна інструкція? №0.1.1, випискою про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету, проте позовну заяву подано до суду в електронній формі через систему «Електронний суд», що передбачає застосування коефіцієнту для пониження розміру ставки судового збору, тому наявні правові підстави для стягнення судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача у сумі 429,44 грн (1073,60 грн х 0,8), що належить сплаті за подання позову в системі Електронний Суд, тому сума 214,72 грн є надмірно сплаченою і належить поверненню відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, що затверджений наказом МФУ від 03 вересня 2013 року № 787.

Керуючись ст.2, 5-16, 90, 139, 242-246, 255, 258, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області у не прийнятті мотивованого рішення за заявою про перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки Черкаського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки від? ? 24.01.2023 №ФР 50553.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 від 08.02.2023 та лист від 24.01.2023 №6/8/5/ФР 50553? ? щодо довідки від 24.01.2023 №ФР 50553 з урахуванням висновків суду.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18000, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати зі сплати судового збору у сумі 429,44 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21 Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Копію рішення направити сторонам справи.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];

відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області [вул. Смілянська 23, м.Черкаси, 18000, ].

Судове рішення складене 17.05.2023.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА