Справа № 200/18078/21
Суддя: Дмитрієв В.С.
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

17 травня 2023 року Справа №200/18078/21

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Дмитрієва В.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля до Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

до Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля до Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з вимогами:

- зобов`язати Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці провести повторне спеціальне розслідування причин нещасного випадку який стався з ОСОБА_4 21 січня 2021 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що комісією з питань розслідування нещасного випадку з ОСОБА_4 не виконані зобов`язання в повному обсязі, в акті не зазначено самого загиблого, не надано оцінку діям загиблого, який був відповідальним за безпечне виконання робіт у зміни. Позивач вважає, що для встановлення всіх причин і обставин нещасного випадку, встановлення осіб, які допустили порушення вимог законодавства необхідно проведення повторного розслідування.

Відповідач позов не визнав, надав відзив на адміністративний позов за змістом якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Відповідач вказав, що процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», встановлена Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року №337. Відповідно до пункту 58 Порядку №337 голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку. Тобто, призначення повторного спеціального розслідування нещасного випадку є правом, а не обов`язком керівника територіального органу Держпраці.

Представник відповідача наголосив, що ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» ані під час звернення до Міжрегіонального управління щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування), ані під час звернення до суду із позовною заявою не надано документів, які б могли суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії).

Відповідач вважає, що оскільки ТОВ «ДТЕК Добропіллявугілля» не належить право оскарження змісту акта за формою Н-1 в частині переліку осіб, які допустили порушення вимог законодавства з охорони праці, а також враховуючи той факт, що позивачем не надано документів, які б могли суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), вимоги позивача є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Ухвалою судді Донецького окружного адміністративного суду від 17 грудня 2021 року позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою судді від 10 січня 2022 року відкрито провадження в адміністративній справі, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 8 лютого 2022 року та витребувано у відповідача докази у справі.

Ухвалою суду від 8 лютого 2022 року повторно витребувано у відповідача докази по справі, відкладено підготовче засідання на 9 березня 2022 року.

9 березня 2022 року підготовче засідання у справі не відбулось, у зв`язку з введення воєнного стану, постійними обстрілами території України та введення активних бойових дій на території Донецької області, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи.

Донецький окружний адміністративний суд продовжує свою роботу у дистанційному режимі.

Ухвалою суду від 27 червня 2022 року вирішено відкласти розгляд справи, продовжити строк розгляду справи на більш тривалий, розумний термін, повторно витребувати у відповідача докази по справі.

Підготовче засідання призначено на 19 квітня 2023 року про що повідомлено сторін.

Ухвалою суду від 17 квітня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про участь у судовому засіданні по справі в режимі відео конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 19 квітня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17 травня 2023 року про що повідомлено сторін.

Ухвалою суду від 15 травня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Розглянувши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Приписами статті 22 Закону України від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII «Про охорону праці» визначено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.

За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця.

Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 «Про затвердження Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі Порядок №337).

Пунктом 9 Порядку № 337 визначено, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.

Відповідно до пункту 9 Порядку №337 спеціальному розслідуванню підлягають, зокрема: нещасні випадки із смертельними наслідками; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків.

Приписами пункту 14 Порядку № 337 встановлено, що Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок)

Відповідно до пункту 15 Порядку № 337, до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

Згідно з положеннями пункту 33 Порядку № 337, комісія (спеціальна комісія) зобов`язана, зокрема, скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії).

Відповідно до пункту Порядку № 337 контроль за своєчасністю та об`єктивністю проведення розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), аварій, підготовкою матеріалів розслідування, веденням їх обліку, вжиттям заходів до усунення причин їх настання здійснюють Держпраці та територіальні органи Пенсійного фонду України відповідно до компетенції.

Громадський контроль здійснюють профспілки через свої виборні органи та представників, а також уповноважені найманими працівниками особи з питань охорони праці у разі відсутності на підприємстві (в установі, організації) профспілки.

Зазначені в цьому пункті органи та особи у разі виявлення порушень вимог цього Порядку та/або у зв`язку з надходженням від потерпілого (члена його сім`ї чи уповноваженої ними особи) обґрунтованого звернення разом з підтвердними документами щодо незгоди з висновками комісії стосовно обставин та причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) вживають відповідно до компетенції заходів для проведення повторного розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-1.

Згідно з положеннями пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.

За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Відповідно до пункту 59 Порядку № 337 голова Держпраці або керівник її територіального органу в разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.

Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Отже, цією нормою передбачено можливість вжиття територіальним органом Держпраці заходів для призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку виключно за наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії).

При цьому, призначення повторного розслідування є правом, а не обов`язком територіального органу Держпраці.

Так, звертаючись до суду, позивач просить зобов`язати Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці провести повторне спеціальне розслідування причин нещасного випадку який стався з ОСОБА_4 21 січня 2021 року, оскільки вважає, що Комісією з питань розслідування нещасного випадку не в повному обсязі виконані, та в акті не зазначено самого загиблого, не надано оцінку діям загиблого, який був відповідальним за безпечне виконання робіт у зміни.

Тобто, позивач не згоден з актом, який складений за формою Н-1/П та затверджений 28 липня 2021 року начальником Східного міжрегіонального управління Державної служби України з питань праці.

Суд зазначає, що ефективним способом захисту права ДТЕК Добропіллявугілля є звернення до суду з позовом до Управління Держпраці про скасування акта за формою Н-1/П.

При цьому, справи про оскарження актів спеціального розслідування нещасних випадків зі смертельним наслідком розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 Цивільного кодексу України), або виникають із трудових правовідносин.

Аналогічні висновки Великої Палати Верховного Суду викладені в постановах від 12 грудня 2018 року у справі № 2а-2555/11/2670 (провадження № 11-833апп18), від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц (провадження № 14-467цс18), від 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18 (провадження № 11-1302апп18) та від 27 березня 2019 року у справі № 640/14775/16-ц (провадження № 14-657цс18).

При цьому суд зазначає, що поняття «спір, який підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити в ширшому значенні, тобто поняття стосується як спорів, що не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Суд вважає, що дані правовідносини між сторонами не можуть бути предметом спору в суді.

Зазначений висновок узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеною у постанові від 27 травня 2020 року у справі № 580/1780/19, який суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин (частина 5 статті 242 КАС України).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Ураховуючи зміст заявлених позивачем вимог та предмет, з огляду на той факт, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства та в судовому порядку, суд дійшов висновку, що провадження у справі слід закрити.

При цьому суд роз`яснює позивачу про право звернутися до суду з клопотанням про повернення сплаченої суми судового збору на підставі пункту 5 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" з урахуванням вимог частини шостої статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 143, 238, 239, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Закрити провадження в адміністративній справі № 200/18078/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ДТЕК Добропіллявугілля до Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про зобов`язання вчинити певні дії.

Роз`яснити сторонам, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя В.С. Дмитрієв