Справа № 520/11988/21
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2023-05-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2023 р.Справа № 520/11988/21

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Григорова А.М. , Бартош Н.С. ,

за участю секретаря судового засідання Шаповал В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.12.2021, головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., м. Харків, повний текст складено 08.12.21 по справі № 520/11988/21

за позовом ОСОБА_1

до Слобожанської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Слобожанської митниці Держмитслужби , в якому просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 14.06.2021 року № 23-дс "Про притягнення до. дисциплінарної відповідальності" та стягнути з Слобожанської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 суму надбавки за виконання особливо важливих завдань та надбавки за виконання особистих ключових показників ефективності; відшкодувати понесені позивачем судові витрати.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03 грудня 2021 року адміністративний позов залишено без задоволення.

ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подала апеляційну скаргу , вважає , що оскаржуване судове рішення відповідно до статті 317 КАС України підлягає скасуванню у зв`язку з неправильним застосуванням норм матеріального права, що виявилось у неправильному тлумаченні закону, на який посилалися сторони справи, а також у незастосуванні норм закону, які підлягали застосуванню, що у своїй сукупності призвело до ухвалення необґрунтованого та незаконного судового рішення. Вказує , що предметом судового розгляду у даній справі являються наказ Слобожанської митниці Держмитслужби від 14.06.2021 року № 23-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», згідно з яким позивачеві оголошено догану за порушення вимог пункту 3.8. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних перевезень, затвердженого наказом Мінфіну України від 09.10.2012 року № 1066, а також пунктів 1 та 5 розділу 3 її посадової інструкції, в той час як в дійсності таких порушень позивачем допущено не було. Вважає , що оскаржуване судове рішення являється наслідком неповного та необ`єктивного дослідження судом обставин справи, відсутності оцінки доказів справи у їх сукупності за критеріями достатності і взаємного зв`язку між ними, і найголовніше - результатом повного га абсолютного нерозуміння судом першої інстанції суті митних процедур пропуску товарів та транспортних засобів через митний кордон України загалом та питань виконання митних формальностей у пунктах пропуску через державний кордон зокрема. Посилаючись на обставини та обґрунтування , викладені в апеляційній скарзі , просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від

03.12.2021 року , постановити нове судове рішення, яким адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Сторони повідомленні належним чином про дату та час судового засідання.

Представник позивача в судовому засіданні наполягав на задоволенні вимог апеляційної скарги.

Представник відповідача в судове засідання не зявився.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи у їх сукупності , колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції , що ОСОБА_1 є державним службовцем, займає посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» Слобожанської митниці Держмитслужби.

Відповідно до наказу Слобожанської митниці Держмитслужби від 17.03.2021 року № 81 «Про призначення перевірки з окремих питань» створено комісію, якою проведено перевірку з питань, викладених у доповідній записці заступника управління - начальника відділу оперативного реагування управління протидії митним правопорушенням та контрабанді від 10.03.2021 № 7.14-20-01/371.

За результатами перевірки 07.04.2021 року складено акт про результати перевірки з окремих питань, яким встановлено, що з 09:00 20.02.2021 року по 09:00 21.02.2021 року в пункту пропуску «Юнаківка-Суджа» працювала чергова зміна № 2, яка складалася з наступних працівників відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» (далі -ВМО), до складу якої входила позивач, яка відповідно до графіка роботи чергової зміни № 2 цього ВМО чергувала в період з 15:00 20.02.2020 року по 03:00 21.02.2021 року на смугах руху «червоний коридор» на в`їзд та виїзд.

Так, 20.02.2021 о 20:25 в зону митного контролю пункту пропуску «Юнівка - Суджа» прибув з Росії в Україну вантажний автомобіль SCANIA R440A4X2NA р.н. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 .

У якості підстав для ввезення в Україну товарів, що переміщувалися у автомобілі р.н. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , водій надав головному державного інспектору відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» ОСОБА_1 до митного контролю: міжнародну товарно - транспортну накладну CMR б/н від 15.02.2021 на товар «запчастини до а/м техніки», вага 5025.50 кг.; інвойс №16 від 15.02.21 на товар - запчастини транспортних засобів в асортименті в кількості 73 найменування вартістю 640461,65 руб. РФ; специфікацію №59 від 15.02.21 на товар - запчастини до транспортних засобів в асортименті в кількості 73 найменування вагою нетто 4982,4 кг., брутто 5025,05 кг., 406 місць (у тому числі короб г/ф - 79, мішок - 180, связка -147); ПМД 1М40ЕЕ №UA100000/2021/821661 від 20.02.2021 (внесена в базу 20.02.2021 8:55:00) на 6 товарних позицій, вага брутто 5025,05 кг. вага нетто 4982,4 кг.

Згідно протоколу дій диспетчеру зони митного контролю стосовно транспортного засобу р.н. НОМЕР_1/ НОМЕР_2 та товарів внесена наступна інформація 20.02.2021: - в`їзд в зону митного контролю (час 20:25:34), - підготовка до митного оформлення, прийняття документів (час 20:37:37), - підготовка до митного оформлення, СМАП (час 20:37:46), - підготовка до митного оформлення, документальне оформлення (час 20:37:51), - направлення на митний огляд, відпрацювання інформаційного повідомлення по ЗЕД ТОВ «Омега Автопоставка» (час 20:36:05) та 21.02.2021: - завершення митного огляду(час 08:28:21), - затримання, пред`явлення товару до митного контролю по інформаційному повідомленню (час 08:30:29)

20.02.2021 о 20:38 позивач провела перевірку АСАУР в модулі «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», за результатами чого спрацювали ризики 202-1, 205-1, 911-1 та інформаційне повідомлення такого змісту: «По учаснику ЗЕД ТОВ «Омега Автопоставка» є орієнтування центрального рівня. Повідомити контакту особу; здійснити частковий митний огляд товарів; перевірити відповідність відомостей, зазначених на упаковці, маркуванні товару, відомостям, зазначеним у митній декларації та інших документах, поданих до митного оформлення; провести фотографування товарів. Контактна особа: ОСОБА_2 , тел. НОМЕР_3 . Учасник ЗЕД включений до розділу «Підприємства, щодо яких наявні орієнтування». Необхідно посилити митний контроль щодо даного підприємства та здійснити заходи, передбачені в орієнтуванні».

В ході відпрацювання визначених форм митного контролю, о 20 год. 43 хв. головний державний інспектор ОСОБА_1 проінформувала старшого чергової зміни головного державного інспектора Чуплого Г.В. та вказану в повідомленні контактну особу про спрацювання зазначених форм митного контролю. У ході спілкування з керівництвом відділу в Координаційно - моніторинговій митниці було отримано вказівку щодо затримання митного оформлення зазначеного транспортного засобу для проведення спільного з представниками Координаційно - моніторингової митниці Держмитслужби та СОР у м. Суми УПМП та К Слобожанської митниці Держмитслужби повного митного огляду.

В результаті проведення митного огляду за участі відповідних посадових осіб, який проводився з 15:08 21.02.2021 по 10:33 03.03.2021, встановлено, що наявний у вантажному відділенні вказаного ТЗ товар не відповідає відомостям про кількість, найменування, кількість місць, тим відомостям, що зазначені у товаросупровідних документах, а саме: фактично переміщувався товар в кількості 722 місця, з них - палети на дерев`яних піддонах 65 шт., картонні коробки 353 шт., поліетиленові мішки 225 шт., зв`язки 79 шт. Зазначені факти було зафіксовано в акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA807240/2021/000025 від 03.03.2021 року.

В подальшому у відношенні водія ООО «Ліга Авто Моторе» уповноваженими особами складено протокол про порушення митних правил № 0138/80700/21, за ознаками частини 1 статті 483 МК України та на підставі статті 511 МК України вилучено безпосередні предмети порушення митних правил.

На підставі Акту про результати перевірки з окремих питань від 07.04.2021 року № 7.14-28-05/132 та доповідної записки керівника комісії від 08.04.2021 року № 7.14-28-05/133 відповідачем 16.04.2021 року видано наказ № 16-дс «Про порушення дисциплінарних проваджень».

За результатами дисциплінарного провадження констатовано неналежне виконання позивачкою своїх посадових обов`язків, що виразилися у порушенні вимог п.3.8 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 09.10.2012 за № 1066; неналежне виконання вимог п.1,5 р.3 посадової інструкції, затвердженої 06.11.2020 в.о начальника Слобожанської митниці Держмитслужби та видано наказ від 14.06.2021 № 23-дс про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

Не погодившись з вказаним наказом ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з доведеності відповідачем у порядку ч.2 ст.77 КАС України правомірності оскаржуваного рішення та наявності підстав для відмови у задоволенні позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову, виходячи з наступного.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України Про державну службу від 10.12.2015 року № 889-VIII.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про державну службу" правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Згідно ст. 8, 9 Закону України "Про державну службу" державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом. Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення). Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ст. 61 Закону України "Про державну службу" службова дисципліна забезпечується шляхом: 1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку; 2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України; 3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців; 4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Згідно ст. 62 Закону України "Про державну службу" державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також: 1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця; 2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців; 3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів. Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах та контракті про проходження державної служби (у разі укладення). Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки

Пунктами 1,5 р.3 посадової інструкції позивачки (а.с.95-97,т.1) закріплені основні обов`язки головного державного інспектора відділу митного оформлення «Юнаківка», які передбачають в тому числі здійснення митного контролю та виконання митних формальностей відповідно до вимог законодавства з питань митної справи, у тому числі забезпечення справляння митних платежів, контроль правильності обчислення, своєчасності, достовірності та повноти їх нарахування та сплати, здійснення контролю за правильності визначення митної вартості товарів відповідно до законодавства з питань митної справи, тощо ; здійснення управління ризиками з метою визначення форм та обсягів митного контролю, здійснення заходів офіційного контролю у тому числі у формі попереднього документального контролю у пункті пропуску зони діяльності ВМО.

Відповідно до ст. 64 Закону України "Про державну службу" за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Згідно ст. 65 Закону України "Про державну службу" підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Дисциплінарними проступками є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду.

Відповідно до ст. 66 Закону України "Про державну службу" до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Згідно ст. 67 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до ст. 68 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження), зокрема, суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються), зокрема, на державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б і В: інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно ст. 69 Закону України "Про державну службу" для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, утворює керівник державної служби у кожному державному органі. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ст. 71 Закону України "Про державну службу" порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема: 1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії; 2) порядок формування дисциплінарної комісії; 3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Згідно ст. 73 Закону України "Про державну службу" з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа. Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до ст. 74, 75 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника. Перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Згідно ст. 77 Закону України "Про державну службу" рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням). Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

Таким чином, процедура дисциплінарного провадження як процес дослідження обставин дисциплінарного проступку, визначення його наслідків та доведення вини особи, зокрема, повинна бути достатньо прозорою, задля того, щоб і сама особа, яка притягується до дисциплінарної відповідальності, та орган, що застосовує дисциплінарне стягнення, а також суд, перевіряючи законність накладення дисциплінарного стягнення, могли з`ясувати фактичні підстави, покладені в основу прийнятого рішення, та надати їм оцінку.

При цьому, рішення, прийняте за наслідками такого дисциплінарного провадження, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мали значення для його прийняття.

Як вбачається із змісту спірного наказу та матеріалів дисциплінарного провадження позивачку притягнуто до відповідальності за порушення вимог п.3.7, 3.8 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затверджених наказом Мінфіну від 09.10.2012 № 1066 , якими визначено, що після перевірки наявної електронної копії ПД або ЕПД в ЄАІС посадова особа митниці відправлення заносить до ЄАІС відомості про: транспортний засіб комерційного призначення (відповідно до реєстраційних документів на транспортний засіб зазначаються назва та/або реєстраційний номер); перевізника (найменування, адреса) та відомості про особу, що приймає задекларовані товари до перевезення (прізвище та ініціали, серія та номер паспорта, громадянство). У разі залізничних перевезень зазначається назва залізниці, що приймає товари до перевезення; переміщувані товари (кількість товару, яка фактично перевозиться у цій партії, в основних одиницях виміру);реквізити товаротранспортного документа та (за наявності) рахунку-фактури (інвойсу) або іншого документа, в якому вказується вартість товару на переміщувані товари; ідентифікаційні ознаки митного забезпечення, пристроїв або/та інших засобів ідентифікації, які застосовані митним органом відправлення; номер сторінки, серію та номер книжки МДП у разі перевезення товарів на умовах Митної конвенції про міжнародне перевезення вантажів із застосуванням книжки МДП (Конвенції МДП) 1975 року (далі - Конвенція МДП); у разі перевезення товарів на умовах Конвенції МДП - ідентифікаційний номер держателя книжки МДП, який відповідно до норм Конвенції МДП присвоюється держателю гарантійним об`єднанням країни реєстрації та вказується у графі 3 титульної сторінки обкладинки книжки МДП та графі 4 відривних аркушів; номер штампа "Під митним контролем" (далі - штамп ПМК) посадової особи митниці відправлення, що здійснила митний контроль цього товару, транспортного засобу комерційного призначення.

Невідкладно після виконання процедур митного контролю та перевірки внесених даних, зазначених у пункті 3.7 цього розділу, посадова особа митниці відправлення: вносить до ЄАІС інформацію про пропуск (дату та час перетину кордону); на основі занесених відомостей, використовуючи можливості програмно-інформаційних комплексів ЄАІС, роздруковує три примірники ПД або ЕПД. Наявність в ЄАІС відмітки про пропуск свідчить про постановку на контроль за переміщенням у митниці відправлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, зазначених у витягу з електронної копії ПД або ЕПД.

Під час дисциплінарного провадження встановлено, що до моменту проведення перевірки за системою АСАУР та відпрацювання в повному обсязі визначених нею форм митного контролю, позивач 20.02.2021 внесла по попередній митній декларації UА100000/2021/821661 в ЄАІС Держмитслужби інформацію про повний пропуск грузу (товарів) в Україну на транспортному засобі р.н. НОМЕР_4/НОМЕР_5 та проставила відбиток особової номерної печатки №279 на контрольному талоні НОМЕР_6, що свідчить про завершення митного оформлення та є підставою для випуску транспортного засобу р.н. НОМЕР_4 / НОМЕР_5 на митну територію України, до здійснення перевірки за системою АСАУР та відпрацювання визначених форм митного контролю в повному обсязі.

Для з`ясування всіх обставин справи , а саме щодо неналежного виконання позивачкою своїх посадових обов`язків, що виразилися у порушенні вимог п.3.8 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом міністерства фінансів України від 09.10.2012 за № 1066 та неналежного виконання вимог п.1,5 р.3 посадової інструкції, затвердженої 06.11.2020 в.о начальника Слобожанської митниці Держмитслужби протокольною ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 08.02.23 р. витребувалось у Слобожанської митниці Держмитслужби письмові пояснення :- чи можна фактично (технічно) до того моменту доки не буде проставлено в ЄАІС Держмитслужби в електронній митній декларації відмітку про "пропуск вантажу" (митна декларація, яка перебуває в роботі інспектора не матиме позначки про контрольну дату доставки вантажу в митницю призначення після виїзду ТЗ з пункту пропуску) , тобто до того моменту вказана електронна митна декларація вважається незавершеною, завантажити таку декларацію в наступну підсистему АСАУР до модуля "Журнал пункту пропуску" АСМО "Інспектор" ?. Надати примірники відповідних декларацій.

На електронну адресу суду надійшов лист Сумської митниці від 07.04.2023 , який не підписаний електронним цифровим підписом, що підтверджується довідкою про відсутність ЕЦП, в якому, крім іншого , повідомлено , що Типовою технологічною схемою пропуску через Державний кордон осіб, автомобільних, водних, залізничних та повітряних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №451 та Технологічною схемою пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення "Юнаківка" затвердженою наказом Сумського прикордонного загону від 14.08.2020 № 971-АГ "Про затвердження Технологічних схем пропуску осіб, транспортних засобів та вантажів у пунктах пропуску (контролю) через державний кордон" черговість внесення відомостей до баз даних ЄАІС Держмитслужби та АСМО Інспектор не визначено.

Для з`ясування всіх обставин справи протокольною ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.04.23 р. розгляд справи відкладено на 10.05.23 о 10:30 та витребувано у Слобожанської митниці Держмитслужби письмові пояснення з відповіддю на конкретне питання суду:

- чи можна фактично (технічно) зайти в підсистему АСАУР до модуля "Журнал пункту пропуску" АСМО "Інспектор" не проставивши в ЄАІС Держмитслужби в електронній митній декларації відмітку про "пропуск вантажу" та чи являлося технічно можливим 20.02.2021 року провести в п/п "Юнаківка" перевірку попередньої МД № UA100000/2021/821661 від 20.02.2021 року в системі АСАУР АСМО "Інспектор" до моменту завершення роботи із нею в ЄАІС Держмитслужби?

Від Державної митної служби України до суду надійшов лист від 05.04.2023 , в якому вказано, що згідно з наказами Міністерства фінансів України від 09.10.2012 № 1066 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень» та від 30.05.2012 № 631 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей при здійснені митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документу» завантаження електронної митної декларації в підсистему АСУР до модуля «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор» до того моменту, доки не проставлено в ЄАІС Держмитслужби відмітку про «пропуск вантажу», а саме, коли митна декларація перебуває в роботі інспектора і ще не має позначки про пропуск вантажу є технічно можливою. З приводу надання примірників митних декларацій Держмитслужба зазначає, що частиною першою статті 11 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-УІ (зі змінами) (далі - Кодекс) передбачено, що інформація, яка стосується митної справи, отримана митними органами, може використовуватися ними виключно для митних цілей і не може розголошуватися без дозволу суб`єкта, осіб чи органу, що надав таку інформацію, зокрема, передаватися третім особам, у тому числі іншим органам

державної влади, крім випадків, визначених цим Кодексом та іншими законами України.

Також, до суду надійшов лист Державної митної служби України від 26.04.2023 Відповідно до частини 1 статті 320 Митного кодексу України (далі - Кодекс) форми та обсяги митного контролю обираються посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи

управління ризиками; та/або автоматизованою системою управління ризиками.

Частиною 4 статті 337 Кодексу визначено, що контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань митної справи.

Митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю (частина 2 статті 361 Кодексу).

Контроль із застосування системи управління ризиками передбачає використання інформаційних технологій, що реалізується шляхом застосування автоматизованої системи управління ризиками (далі - АСУР), яка, відповідно до статті 363 Кодексу, є складовою частиною єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів.

Порядком здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення, форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 за № 1021/27466 (зі змінами), визначено, що АСУР - сукупність програмно- інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками під час митного контролю та/або митного оформлення товарів, транспортних засобів.

Також, зазначимо, що відповідно до пункту 2 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої постановою Кабінету міністрів від 21.05.2012 № 451 (далі - Типова технологічна схема), митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками.

Пунктом 6 Типової технологічної схеми передбачено, що під час митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів митні органи у пунктах пропуску здійснюють, зокрема, аналіз та оцінку ризиків, у тому числі з використанням документальних профілів ризику або електронних профілів ризику, включених до відповідних програмно- інформаційних комплексів Держмитслужби.

Також, Держмитслужба інформує, що вхід в підсистему АСУР до модуля «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», без внесення в ЄАІС Держмитслужби відмітки про «пропуск вантажу» в електронній митній декларації та проведення в пункті пропуску «Юнаківка» перевірки попередньої митної декларації № UA 100000/2021/821661 він 20.02.2021 в системі АСУР АСМО «Інспектор», до моменту завершення роботи з нею в ЄАІС Держмитслужби є технічно можливим.

Тобто , доводи апеляційної скарги з посиланням на те , що на дату виконання митних формальностей із затриманим ТЗ перевірку митної декларації в програмному комплексі АСАУР було технічно неможливо провести до моменту завершення роботи із нею в ЄАІС шляхом проставлення відмітки контролю дати доставки та вивантаження до наступного програмного комплексу АСАУР, спростовуються вищенаведеним.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача повідомила , що ОСОБА_1 попередньо не зверталася до керівництва митниці із будь-якою заявою щодо фактичної неможливості входу в підсистему АСУР до модуля «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», без внесення в ЄАІС Держмитслужби відмітки про «пропуск вантажу» в електронній митній декларації та проведення в пункті пропуску «Юнаківка» перевірки попередньої митної декларації № UA 100000/2021/821661 він 20.02.2021 в системі АСУР АСМО «Інспектор», до моменту завершення роботи з нею в ЄАІС Держмитслужби.

Доказів в підтвердження обґрунтувань позову та апеляційної скарги щодо фактичної неможливості входу в підсистему АСУР до модуля «Журнал пункту пропуску» АСМО «Інспектор», без внесення в ЄАІС Держмитслужби відмітки про «пропуск вантажу» в електронній митній декларації та проведення в пункті пропуску «Юнаківка» перевірки попередньої митної декларації № UA 100000/2021/821661 він 20.02.2021 в системі АСУР АСМО «Інспектор», до моменту завершення роботи з нею в ЄАІС Держмитслужби до матеріалів справи не надано.

Наведене вище свідчить , що головний державний інспектор відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» ОСОБА_1 внесла до ЄАІС Держмитслужби інформацію про повний пропуск грузу (вантажу) в Україну на транспортному засобі р.н. НОМЕР_1/ НОМЕР_2 за попередньою митною декларацією №UA100000/2021/821661 (20.02.2021 о 20 годині 30 хвилин) та проставила відбиток особової номерної печатки №279 на контрольному талоні TAL№ НОМЕР_6 до здійснення перевірки за системою АСАУР та відпрацювання визначених нею форм митного контролю в повному обсязі , чим порушила вимоги 3.8 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні транзитних переміщень, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України від 09.10.2012 №1066 .

Також, колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги щодо незапрошення позивача на засідання дисциплінарної комісії для надання пояснень, позбавлення можливості скористатися своїм правом щодо надання пояснень керівнику митниці , що призвело формального проведення дисциплінарне провадження відносно неї, оскільки з матеріалів дисциплінарної справи № 12 (а.с.71-168, т.1) вбачається, що листом від 14.05.2021 № 7.14-08-17/7.14-28-01/10/6094, направленим на ел.адресу позивачки ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) останній запропоновано надати письмові пояснення та відповідні документи, щодо обставин, які досліджуються, також позивачці окрім пропозиції надати письмові пояснення повідомлено (запропоновано) прибути на засідання Дисциплінарної комісії для розгляду дисциплінарної справи, яке відбудеться 25.05.2021 о 10.00. в управління Слобожанської митниці Держмитслужби та запропоновано надати завчасно інформацію про поважність причини своєї відсутності на засіданні комісії та роз`яснено наслідки неприбуття на засідання комісії, які визначені п. 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження від 04.12.2019 № 1039. (а.с.105-106, т.1) .

19.05.2021 позивачкою складено та надано відповідачеві пояснення щодо обставин дисциплінарного провадження (а.с.98-100,т.1), проте на засідання дисциплінарної комісії не прибула, про поважні причини свої відсутності не повідомила.

Тобто, посилання апелянта на неотримання запрошення на засідання комісії є безпідставними, оскільки запрошення та пропозиція надати пояснення викладені в одному листі та позивачка надала відповідні письмові пояснення, що вказує на її обізнаність зі змістом листа від 14.05.2021 № 7.14-08-17/7.14-28-01/10/6094.

Також, пунктом 35 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, від 04.12.2019 № 1039 визначено, що комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання. Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону. Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними. Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.

Долученими до матеріалів справи протоколами про доведення інформації або документів до відома державного службовця , відповідно до ст.91 Закону України «Про державну службу» та п.3 Порядку фіксації доведення інформації або документів до відома державного службовця шляхом використання засобів телекомунікаційного зв`язку, затвердженого постановою КМУ від 17.12.2019 № 1042 підтверджено факт надіслання на адресу позивачки електронних листів, в тому числі листа від 26.05.2021 № 7.14.-08-1/7.14-17/10/6732 в порядку п.35 Порядку № 1039 (а.с.1653,168, т.1)

Позивачка була обізнана про порушення відносно неї дисциплінарного провадження а отже, мала реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про хід дисциплінарного провадження.

Колегія суддів зазначає, що зміст оспорюваного наказу містить стислий виклад обставин справи (зазначення події (факту) вчиненого дисциплінарного проступку), за які посадова особа притягається до дисциплінарної відповідальності, містить покликання як норми Закону так і норми посадової інструкції головного державного інспектора відділу митного оформлення «Юнаківка» митного поста «Суми» Слобожанської митниці Держмитслужби за недотриманнях яких оголошено догану, тому доводи апелянта щодо відсутності в наказі чіткого формулювання застосування до позивача дисциплінарного стягнення не заслуговують на увагу.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів не вбачає протиправності оскаржуваного Слобожанської митниці Держмитслужби від 14.06.2021 року № 23-дс "Про притягнення до. дисциплінарної відповідальності", у зв`язку із чим погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування зазначеного наказу.

Решта позовних вимог є похідними, тому задоволенню також не підлягають.

Доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки висновків зроблених судом першої інстанції, в рішенні суду першої інстанції правильно дана правова оцінка обставин по справі, правильно застосовані норми матеріального та процесуального права при прийнятті рішення, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, колегія суддів вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи те, що рішення суду прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не виявила підстав для його скасування.

Колегія суддів не розглядає клопотання позивача про розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.12.2021 по справі № 520/11988/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров Н.С. Бартош
Повний текст постанови складено 15.05.2023 року