Справа № 460/22285/22
Суддя: Заверуха Олег Богданович
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 рокуЛьвівСправа № 460/22285/22 пров. № А/857/1829/23

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Заверухи О.Б.,

суддів Затолочного В.С., Качмара В.Я.,

за участю секретаря судового засідання Юрченко М.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Довбенко Г.В.,

представника відповідача Верби В.М.,

розглянувши у судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2022 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

суддя (судді) в суді першої інстанції - Комшелюк Т.О.,

час ухвалення рішення - 11:09:56,

місце ухвалення рішення - м. Рівне,

дата складання повного тексту рішення - 21 грудня 2022 року,

В С Т А Н О В И В:

26 липня 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області, в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просив: визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції України в Рівненській області за № 403 від 23 червня 2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» щодо звільнення зі служби в поліції дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_1 за порушення вимог п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходження огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції України в Рівненській області за № 125 о/с від 01 липня 2022 року - по особовому складу «Про звільнення згідно з пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України» дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_1 ; поновити його на посаді дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області; зобов`язати нарахувати та виплатити йому середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 02 липня 2022 року по день поновлення на роботі відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 та додаткову винагороду відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану».

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 04 січня 2021 року по 01 липня 2022 року перебував на посаді дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області. Наказом ГУНП в Рівненській області від 01 червня 2022 року № 737 призначено службове розслідування за відомостями щодо грубого порушення ним службової дисципліни. Вказує, що пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області від 23 червня 2022 року № 403 вирішено притягнути його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 01 липня 2022 року наказом ГУНП в Рівненській області № 125 о/с його звільнено зі служби в поліції за п. 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Вважає вказані накази безпідставними та необґрунтованими, оскільки такі прийняті передчасно, а службове розслідування проведено з порушенням вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2022 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що підставою для проведення службового розслідування стало безпосереднє виявлення ознак проступку позивачем за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Згідно з висновком за результатами службового розслідування факт грубого порушення позивачем службової дисципліни підтвердився. Суд першої інстанції, на підставі наданих матеріалів службового розслідування встановив, що таке проведено з дотриманням процедури, визначеної розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України. До позивача застосовано дисциплінарне стягнення не за вчинення адміністративних правопорушень, а за перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції. При цьому, в судовому засіданні відтворені записи з дисків, долучених відповідачем до матеріалів справи на яких чітко видно, що позивач тричі відмовився пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння в медичному закладі. Позивач, з-поміж іншого, всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху відмовився від виконання законних вимог поліцейських щодо проходження огляду на стан сп`яніння, що, безсумнівно, принижує звання поліцейського, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості позивача як поліцейського. Враховуючи встановлений факт вчинення позивачем такого проступку, суд першої інстанції вважав правомірними та обґрунтованими спірні накази та, відповідно, відсутніми підстави для їх скасування та задоволення позовних вимог. Інші позовні вимоги не підлягають задоволенню як похідні.

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити повністю.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що судом першої інстанції не досліджено його відмову від проходження медичного огляду, оскільки насправді він погано почувався через підвищений тиск. Вказує, що суд першої інстанції не встановив причинно-наслідковий зв`язок між такою відмовою і порушенням вимог правил етичної поведінки поліцейського. Звертає увагу на те, що у цьому випадку порушені принципи справедливості та співмірності, необгрунтовано застосовано до нього крайню міру відповідальності у вигляді саме звільнення, що свідчить про передчасність та незаконність оскаржуваних наказів.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено, що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку про те, що позивач своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, чим порушив Закон України «Про Національну поліцію», Дисциплінарний статут Національної поліції України, присягу на вірність Українському народу, Правила етичної поведінки поліцейських. Вважає, що службове розслідування проведено у відповідності до положень чинного законодавства, отже оскаржувані накази є правомірними.

В судовому засіданні представник позивача підтримав апеляційну скаргу, в своїх поясненнях покликався на доводи в ній викладені.

Представник відповідача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 з 01 вересня 1997 року по 06 листопада 2015 року проходив службу в органах внутрішніх справ, а з 01 листопада 2015 року в Національній поліції.

З 04 січня 2021 року по 01 липня 2022 року позивач перебував на посаді дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області.

Наказом ГУНП в Рівненській області № 737 від 01 червня 2022 року призначено службове розслідування за відомостями щодо грубого порушення позивачем службової дисципліни.

В ході службового розслідування відповідачем встановлено, що 01 червня 2022 року о 08 год до відділення поліції № 5 Рівненського РУП ГУНП, з метою заступання для несення служби прибув дільничний офіцер сектору превенції ВП № 5 РУП ГУНП ОСОБА_1 . Під час проведення цільового інструктажу, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП у майора поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, зокрема, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. Враховуючи такі обставини, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП тричі пропонувалося позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alkotest», так і в медичному закладі, однак позивач в категоричній формі відмовився пройти такий огляд. Така відмова зафіксована актом від 01 червня 2022 року та записом з відеокамери, що розташована в приміщенні відділення поліції.

Також службовим розслідуванням встановлено, що у подальшому позивач залишив адміністративне приміщення ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП та сів за кермо власного автомобіля і поїхав у напрямку м. Рівне. Того ж дня, позивача близько 08.37 год було зупинено по вул. Шевченка в смт. Гоща нарядом СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП. У ході спілкування позивачу запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу «Drager Alkotest», так і в медичному закладі, на що останній відмовився. Така відмова зафіксована нагрудним відео реєстратором. В зв`язку із такими подіями, працівниками СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП складено відносно позивача постанову про вчинення адміністративного правопорушення за ст. ст. 121, 126 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення за ст. 130 КУпАП.

23 червня 2022 року начальником ГУНП в Рівненській області затверджено висновок службового розслідування за відомостями щодо грубого порушення службової дисципліни працівником поліції ГУНП ОСОБА_1 (т.1, а.с.56-63).

У висновку про результати службового розслідування від 23 червня 2022 року зазначено, що вказана подія 01 червня 2022 року стала можливою внаслідок особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни ОСОБА_1 , свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України 09 листопада 2019 року № 1179.

Пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 403 від 23 червня 2022 року вирішено за порушення службової дисципліни, п. п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (т.1., а.с.9).

Наказом ГУНП в Рівненській області № 125 о/с від 01 липня 2022 року позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України» (т.1., а.с.12).

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку про безпідставність позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) службова дисципліна дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно із ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 5 Закону № 580-VIII встановлено, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 7 Закону № 580-VIII службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Згідно із ст. 12 Закону № 580-VIII на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Статтею 14 Закону № 580-VIII передбачено, що звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно із ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Статтею 19 Закону № 580-VIII передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту; 2) через хворобу за рішенням медичної комісії про непридатність до служби в поліції; 3) за віком у разі досягнення встановленого для нього цим Законом граничного віку перебування на службі в поліції; 4) у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційних заходів; 5) через службову невідповідність; 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; 7) за власним бажанням; 8) у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу до інших міністерств і відомств (організацій); 9) у зв`язку з безпосереднім підпорядкуванням близькій особі; 10) у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення; 11) у зв`язку з набуттям громадянства або підданства іншої держави.

При цьому, колегія суддів зазначає, що Закон № 580-VIII не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого. Отже, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку, особи порушника та виходячи із обставин справи, до особи може застосуватися найбільш суворе стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно із ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Частинами 1 та 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Згідно із ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 затверджений Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 893 передбачено, що службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ від 09 листопада 2016 року №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06 грудня 2016 року за №1576/29706) затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.

Ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України (далі - поліція). Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів зазначає, що обов`язок дотримуватися професійно-етичних вимог, правил поведінки поліцейських, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

Судом першої інстанції встановлено, що на виконання наказу ГУНП в Рівненській області від 01 червня 2022 року № 737, уповноваженими особами відповідача проведено службове розслідування по факту грубого порушення позивачем службової дисципліни, за наслідками якого 23 червня 2022 року затверджено висновок.

Підставою для проведення службового розслідування стало безпосереднє виявлення ознак проступку позивачем за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Зокрема, за результатами службового розслідування встановлено, що 01 червня 2022 року о 08 год до відділення поліції № 5 Рівненського РУП ГУНП, з метою заступання для несення служби прибув дільничний офіцер сектору превенції ВП № 5 РУП ГУНП ОСОБА_1 . Під час проведення цільового інструктажу, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП у майора поліції ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння, зокрема, запах алкоголю з порожнини рота, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя. Враховуючи таке, начальником ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alkotest», так і в медичному закладі, однак позивач в категоричній формі відмовився пройти такий огляд.

Така відмова зафіксована актом від 01 червня 2022 року та записом з відеокамери, що розташована в приміщенні (т.1., а.с.68, 121).

Крім того, аналогічні обставини були наведені у поясненнях працівників поліції, які заступали для несення служби та були присутні під час проведення цільового інструктажу 01 червня 2022 року і надані в ході проведення службового розслідування по наведених вище обставинах.

У подальшому позивач залишив адміністративне приміщення ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП та сів за кермо власного автомобіля і поїхав у напрямку м. Рівне. Того ж дня, позивача близько 08.37 год було зупинено по вул. Шевченка в смт. Гоща нарядом СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП. У ході спілкування позивачу запропоновано позивачу пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння як за допомогою спеціального технічного приладу «Drager Alkotest», так і в медичному закладі, на що останній відмовився. Така відмова зафіксована нагрудним відео реєстратором, а також підтверджується поясненнями працівників наряду СРПП ВП № 5 Рівненського ГУНП, що надані в ході проведення службового розслідування та долучені до таких матеріалів. В ході зупинення позивача, на останнього працівниками поліції складені протоколи про адміністративні правопорушення за ст. 121, 126, 130 КУпАП.

Згідно з вказаним висновком службового розслідування, факт грубого порушення позивачем службової дисципліни, підтвердився.

Така подія, як зазначено у висновку, стала можливою внаслідок особистих негативних якостей та низького рівня самодисципліни ОСОБА_1 , свідомого ігнорування ним положень Закону України «Про Національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2019 року № 1179.

Пунктом 3 наведеного висновку, дисциплінарна комісія вважала за необхідне за порушення службової дисципліни, п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», ст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про національну поліцію» звільнити зі служби в поліції.

Пунктом 1 наказу ГУНП в Рівненській області № 403 від 23 червня 2022 року за порушення службової дисципліни, п. 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179, a саме: перебування за кермом з ознаками алкогольного сп`яніння, відмові у проходженні огляду, що, в свою чергу, дискредитує звання поліцейського, підриває довіру та авторитет органів поліції, на підставі ст. 19 Закону України «Про національну поліцію», сст. 11, 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дільничного офіцера сектору превенції ВП № 5 Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Рівненській області № 125 о/с від 01 липня 2022 року позивача звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби), частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України».

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що службове розслідування проведено з дотриманням процедури, визначеної розділом V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Суд апеляційної інстанції також зазначає, що з часу призначення проведення службового розслідування 01 червня 2022 року, інтереси позивача представляв його адвокат, про що свідчать систематичні адвокатські запити, надані в ході проведення цього службового розслідування. Тобто, позивач був належним чином забезпечений правовим захистом та поінформований про хід такого розслідування.

Постановою Гощанського районного суду Рівненської області від 10 серпня 2022 року у справі 557/641/22, залишеною без змін постановою Рівненського апеляційного суду від 04 листопада 2022 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та призначено йому адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 рік.

Суд апеляційної інстанції зауважує, що згідно з ч. 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що до позивача, застосовано дисциплінарне стягнення не за вчинення адміністративного правопорушення, а за вчинення дій, які дискредитують звання поліцейського, підривають довіру та авторитет органів поліції.

При цьому, в судовому засіданні у суді першої інстанції відтворені записи з дисків, долучених відповідачем до матеріалів справи на яких чітко видно, що позивач тричі відмовився пройти медичний огляд на визначення стану сп`яніння в медичному закладі (т.1., а.с.121).

Таким чином, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

При цьому, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ (національної поліції) та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17 липня 2019 року у справі № 806/2555/17.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Пунктами 1, 2 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно зі статтею 19 цього ж Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до статті 64 «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Отже, обов`язок дотримуватися етичних, правових і службово-дисциплінарних норм поведінки, загальнолюдських цінностей, які спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству, є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від посади, звання та його місцеперебування.

При цьому, позивач, всупереч пункту 2.5 Правил дорожнього руху, відмовився від виконання законних вимог поліцейського щодо проходження огляду на стан сп`яніння, що, безсумнівно, принижує високе звання поліцейського, яке мав скаржник, викликає сумнів у високих моральних якостях і самосвідомості його як поліцейського. Колегія суддів вважає, що з точки зору стороннього розсудливого спостерігача наведені обставини можуть свідчити про недодержання вимоги щодо необхідності з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час і бути прикладом у дотриманні громадського порядку.

Вищевказане, узгоджується із висновком Верховного Суду, висловленим у постанові від 07 липня 2022 року у справі № 460/5545/20.

Також, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що дисциплінарний проступок не завжди передбачає безумовну наявність складу адміністративного правопорушення, оскільки проступок може полягати також у не дотриманні службової дисципліни. Так, в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Доводи скаржника про упереджене ставлення зі сторони начальника ВП № 5 Рівненського РУП ГУНП є безпідставними, оскільки не підтверджуються жодними належними доказами.

Щодо застосування до позивача крайнього заходу дисциплінарного впливу, яким є звільнення з поліції, колегія суддів вважає, що за встановлених обставин службового розслідування, правомірність висновків яких підтверджена судом першої інстанції про грубе порушення службової дисципліни, що принижує та дискредитує як самого працівника поліції, так і органи поліції в цілому, то застосовуючи такий захід, відповідач діяв правомірно.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивач власними діями порушив Закон України «Про Національну поліцію», Дисциплінарний статуту органів внутрішніх справ України, Присягу на вірність Українському народові, Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом МВС України від 09 листопада 2016 року № 1179.

Отже, в даному випадку позивачем вчинено діяння, несумісне з його посадою, оскільки позивачем було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

При цьому, службове розслідування проведено відповідачем на підставі та в межах повноважень, відповідно до норм законодавства, а спірні накази № 403 від 23 червня 2022 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» та № 125 о/с від 01 липня 2022 року «Про звільнення зі служби в поліції» прийняті на підставі та з дотриманням вимог Закону № 580-VIII і Дисциплінарного статуту, що свідчить про відсутність підстав для їх скасування.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що на позивача було правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з займаної посади у зв`язку із учиненням ним дисциплінарного проступку, тому відсутні підстави для поновлення позивача на службі в органах Національної поліції.

Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 19 грудня 2022 року у справі № 460/22285/22 - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання до Верховного Суду касаційної скарги.

Головуючий суддя О. Б. Заверуха
судді В. С. Затолочний
В. Я. Качмар
Повне судове рішення складено 16 травня 2023 року.