Справа № 520/16776/21
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 травня 2023 р. Справа № 520/16776/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021 по справі № 520/16776/21

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області

про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021 задоволено частково позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

03.03.2023 на рішення суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій також заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.04.2023 визнано наведені у клопотанні підстави пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними. Апеляційна скарга залишена без руху та наданий строк для усунення її недоліків 10 днів, запропоновано направити до суду заяву із зазначенням інших підстав пропуску строку з додаванням відповідних доказів в їх обґрунтування .

Згідно поштового повідомлення ОСОБА_1 отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 24.04.2023.

04.05.2023 на виконання вимог ухвали суду від 10.04.2023 позивачем засобами поштового зв`язку надано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання зазначає, що строк на апеляційне оскарження припав на дію карантинних обмежень, а тому позивач, хвилюючись за власне здоров`я, а також будучи юридично не обізнаним вважав за необхідне подати апеляційну скаргу після закінчення вказаних обмежень, проте ведення на всій території України воєнного стану з 24.02.2022 в зв`язку з збройною агресією Російської Федерації позбавило його можливості звернутися за правовою допомогою.

Також, апелянт просить врахувати, що з 05.11.2022 він потрапив у дорожньо-транспортну подію та з 18.11.2022 перебував на стаціонарному лікуванні, в підтвердження чого надав висновок лікаря-спеціаліста "Міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мещанінова" від 05.11.2022, консультаційний висновок спеціаліста від 08.11.2022, протокол ультразвукового дослідження колінного суглобу від 08.11.2022, протокол дослідження колінного суглобу Діагностично-консультативного центру ТОВ "Скен Лайф" від 12.11.2022.

У зв`язку з викладеним просить визнати наведені підстави пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин (ч. 3 ст. 295 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Харківського окружного адміністративного суду прийнято 08.10.2021 в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, копію якого отримано скаржником 09.11.2021, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 52).

З апеляційною скаргою позивач звернувся 03.03.2023, майже через два роки з дати отримання судового рішення.

Як на поважність підстав пропуску строку апелянт посилається на карантинні обмеження, введення воєнного стану в країні, перебуванні на лікуванні та відсутністю юридичної освіти.

Щодо карантинних обмежень.

Так, з 12 березня 2020 на всій території України для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 встановлено карантин, який діє по цей час, згідно постанов Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20.05.2020 року № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 22.07.2020 року № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", а також постанов КМ України №760 від 26.08.2020, № 956 від 13.10.2020, №1236 від 09.12.2020, №104 від 17.02.2021, №405 від 21.04.2021, №611 від 16.06.2021, №855 від 11.08.2021, №981 від 22.09.2021, №1336 від 15.12.2021, №229 від 23.02.2022, №630 від 27.05.2022, №928 від 19.08.2022, №1423 від 23.12.2022.

Пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Таким чином, поновлення пропущеного процесуального строку здійснюється судом, якщо такий пропуск чи неможливість вчинення відповідної процесуальної дії зумовлено саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Для поновлення строку недостатньо лише посилання на наявність таких обмежень. Необхідним є наведення конкретних обставин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації ним своїх прав.

Також, колегія суддів вказує, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 затверджено Порядок проведення протиепідемічних заходів, пов`язаних із самоізоляцією осіб (далі - Порядок).

Згідно з підпунктом 1 пункту третього Порядку особами, які потребують самоізоляції, є особи, які мали контакт з пацієнтом з підтвердженим випадком COVID-19, крім осіб, які під час виконання службових обов`язків використовували засоби індивідуального захисту відповідно до рекомендацій щодо їх застосування.

Відповідно до пункту шостого Порядку строк самоізоляції для осіб, які мали контакт з хворим на COVID-19, крім осіб, які під час виконання службових обов`язків використовували засоби індивідуального захисту відповідно до рекомендацій щодо їх застосування, з моменту контакту з хворим становить 14 днів.

Згідно пункту четвертого Порядку з метою протидії поширенню COVID-19 використовується відповідна система.

Згідно з пунктом восьмим Порядку у разі призначення зобов`язання щодо самоізоляції до системи вноситься інформація про: прізвище, ім`я, по батькові особи; стать; дату народження; визначене особою місце самоізоляції (у разі ненадання особою відомостей про місце самоізоляції місцем самоізоляції вважається зареєстроване місце проживання особи); зареєстроване місце проживання особи; засоби зв`язку (номер телефону); місце роботи, навчання, дитячий заклад та їх адреси; можливість забезпечувати піклування за особою; стан здоров`я (зокрема про перебіг симптомів COVID-19, результати досліджень за методом полімеразної ланцюгової реакції, чи госпіталізовано пацієнта); контактних осіб (за наявності); строк самоізоляції.

Разом з цим, колегія суддів критично оцінює аргументи позивача про те, що він перебував на самоізоляції, оскільки на підтвердження вказаних обставин не надано жодних належних доказів, які відповідають Порядку щодо дотримання режиму самоізоляції (зокрема, звернення позивача та близьких родичів до закладів охорони здоров`я з приводу зазначених ним обставин, довідка сімейного лікаря, результати ПЛР-тестування її або членів її родини, тощо).

Тобто апелянтом не наведено аргументів щодо об`єктивної неможливості подання апеляційної скарги в зазначений законом строк та не надано жодних доказів на підтвердження пропуску строку на апеляційне оскарження через обставини, які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином (контакт з особами, у яких на підставі тесту імуноферментного аналізу встановлено наявність антитіл COVID-19, перебування на лікуванні, тощо).

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України.

Апелянтом не надано доказів, як саме карантинні обмеження вплинули на можливість здійснювати процесуальні дії, зокрема своєчасне подання апеляційної скарги.

Щодо введення воєнного стану.

Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 05.30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який діє до цього часу.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 - 34, 38, 39, 41 - 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб в межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

При цьому, суд наголошує, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

Окрім загальних фраз та посилання на введений воєнний стан, апелянт жодним чином не обґрунтував та не надав жодних доказів на підтвердження того, яким саме чином введення воєнного стану перешкодило йому своєчасно звернутись з апеляційною скаргою.

Крім того, апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження обставин того, що позивачем вживалися заходи щодо своєчасного звернення до суду із апеляційною скаргою, а також доказів, які б підтверджували, що саме тимчасові обмеження, події чи обставини в період дії карантинних обмежень та правового режиму воєнного стану, які не залежали від волі та дій позивача, стали перешкодою, унеможливили подання апеляційної скарги на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021 у передбачені законодавством строки.

Також безпідставним є посилання апелянта на дорожньо-транспортну подію 05.11.2022 та його перебування на стаціонарному лікуванні з 18.11.2022, адже оскаржуване рішення суду прийнято 08.10.2021, тобто за рік до вказаних подій.

Щодо посилання апелянта на юридичну необізнаність, колегія суддів вказує, що остання не може бути визнана поважною причиною пропуску строку звернення до суду, оскільки не тягне за собою неможливості вчинення певних процесуальних дій чи звернення зацікавленої особи за правовою допомогою.

Посилання апелянта на неможливість звернутися за юридичною допомогою, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки з 08.10.2021 року у позивача було достатньо часу для вчинення вказаних дій.

Таким чином, ініціюючи апеляційний перегляд рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021, усвідомлюючи встановлені процесуальним законом строки розгляду справи в суді першої інстанції та подачі апеляційної скарги, апелянт звернувся з апеляційною скаргою 03.03.2023, тобто більше ніж через рік.

Наведені скаржником обставини, якими він обґрунтовує поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження в період з 08.10.2021 (дати ухвалення судового рішення) по 03.03.2023 (день подання апеляційної скарги), не дають підстав вважати їх об`єктивними та непереборними.

Процесуальна поведінка скаржника не демонструє повноти використання своїх процесуальних прав, готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду, достатньої зацікавленості щодо належного захисту своїх прав в судовому порядку. ОСОБА_1 не довів, що в цій справі можливість вчасного подання ним апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції не мала суб`єктивного характеру, тобто не залежала від його волевиявлення. Натомість пропуск строку на апеляційне оскарження судового рішення через пасивну поведінку скаржника щодо реалізації процесуальних прав і небажання їх реалізувати в повній мірі не є поважною причиною пропуску строку.

Таким чином, оцінивши доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, проаналізувавши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, оскільки поважними визнаються обставини, які виникли або тривали протягом строку апеляційного оскарження, є об`єктивними, не залежать від дій особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення особою процесуальних дій в конкретній справі. Наведені скаржником обставини не мають ознак об`єктивних істотних перешкод для вчасної реалізації процесуальних прав.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому наявні підстави для відмови у відкритті апеляційного провадження.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021 по справі № 520/16776/21 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.10.2021по справі № 520/16776/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного Фонду України в Харківській області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова