Справа № 642/725/22
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 травня 2023 р.Справа № 642/725/22

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мельнікової Л.В.,

Суддів: Бегунца А.О. , Курило Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові заяву Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Полтави від 12.09.2022 року у справі № 642/725/22

за позовом ОСОБА_1

до Провідного фахівця відділу цифрової трансформації та інформаційно-технічного забезпечення Департаменту аналітики та цифровізації Соколюка Любомира Миколайовича

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В с т а н о в и в:

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 12.09.2022 року у справі № 642/725/22 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Провідного фахівеця відділу цифрової трансформації та інформаційно-технічного забезпечення Департаменту аналітики та цифровізації Соколюка Л.М. про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Згідно поштового повідомлення відповідач отримав копію судового рішення 19.10.2022 року, відповідно до вимог п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України.

10.02.2023 року відповідачем подана апеляційна скарга на судове рішення через систему «Електронний суд».

Одночасно з вимогами апеляційної скарги скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження судового рішення, зазначивши про те, що Укртрансбезпекою здійснюються заходи щодо супротиву військової агресії російської федерації проти України. Наносяться ракетні удари по критичній інфраструктурі України, що призводить до систематичних відключень електроенергії. Відтак, в умовах воєнного стану, дотримання процесуальних строків, зокрема, на подачу апеляційної скарги у десятиденний строк є об`єктивно неможливим.

Ухвалами суду від 01.05.2023 року підстави пропущення заявником строку апеляційного оскарження судового рішення, вказані у заяві, визнані неповажними, і апеляційна скарга залишена без руху; Державній службі Україні з безпеки на транспорті надано строк 10 днів з дати отримання копії ухвали суду - для зазначення інших поважних підстав для поновлення строку.

Згідно з довідкою про доставку електронного листа, копії зазначених судових рішень доставлено до електронного кабінету скаржника 01.05.2023 року, о 20:37 годині.

Відповідно до пп. 2 п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України, якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, датою отримання слід вважати 02.05.2023 року.

10.05.2023 року відповідачем на виконання вимог ухвали подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування заяви апелянт послався на те, що на адресу Укртрансбезпеки судові рішення в паперовій формі надійшлі 20.10.2022 та зареєстровано за вх. № 30888/0/7-

22 від 10.10.2022 (додається копія супр. Листа з відміткою про реєстрацію). Перебіг процесуального строку на апеляційне оскарження по справі № 642/725/22, припав на період загострення ракетних та артилерійських обстрілів території України з боку російської федерації, зокрема, по об`єктах критичної інфраструктури. При цьому, перший масований ракетний удар було завдано безпосередньо напередодні початку перебігу строку апеляційного оскарження - 11.09.2022 року та 10.10.2022 року. Чергові хвилі ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури України стались 19.10.2022, 22.10.2022, 31.10.2022, 15.11.2022, 05.12.2022, 16.12.2022, 29.12.2022, 31.12.2022, 14.01.2023 та 26.01.2023. Тобто, якраз в період перебігу строку, наданого Укртрансбезпеці на звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою на рішення від 12.09.2022 по справі № 642/725/22. Усього протягом 10 жовтня та під час менш інтенсивних обстрілів у наступні дні ракетними ударами було пошкоджено 28 об`єктів енергетичної інфраструктури. Дані влучання ракет по критичній інфраструктурі викликали екстрені відключення світла, води та зв`язку, що тривали по декілька днів. Зазначена інформація є загальновідомою та може бути перевірена за даними відкритих джерел (зокрема, https://uk.wikipedia.org/wiki/Масований_ракетний_обстріл_України_10_жовтня_2022).

Вказує, зважаючи на пріоритетність забезпечення збереження людського життя та здоров`я внаслідок постійних ракетних та артилерійських ударів по території України та частим оголошенням повітряних тривог, Уктрансбезпека змушена провадити роботу в змішаному форматі, зокрема, в дистанційній формі.

Так, враховуючи ситуацію, яка склалася у зв`язку з агресивною війною російської федерації проти України та постійними обстрілами території усіма видами зброї, дорученням Голови Укртрансбезпеки від 07.07.2022 за №144/18/13-22 було доведено до кожного державного службовця та працівника алгоритм дій при сигналі «Повітряна тривога» під особистий підпис, та взяття під контроль його виконання. Так, відповідно до його вимог якщо почули сигнал оповіщення (сирени), перебуваючи на робочому місці виконуються заходи за вказівкою керівництва. Під час повітряних тривог працівники зобов`язанні виходити із будівлі в укриття. Тобто, Укртрансбезпека постійно здійснює свою діяльність в умовах дотримання балансу між виконанням функцій та забезпеченням життя та здоров`я працівників.

У зв`язку із загрозами ракетних ударів по критичній та цивільній інфраструктурі України, та з метою захисту життя та здоров`я державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів наказом «Про організацію роботи державних службовців та працівників апарату Державної служби України з безпеки на транспорті та її територіальних органів на період дії воєнного стану» від 10.10.2022 за №502 запроваджено дистанційну роботу для державних службовців та працівників Державної служби України з безпеки на транспорті, які перебувають на території України. Як відомо, у разі відключення світла автоматично припиняються всі процеси, які залежать від інформаційно-телекомунікаційних систем. З середини жовтня 2022 року через пошкодження агресором об`єктів енергетичної інфраструктури по всій Україні застосовуються стабілізаційні вимкнення світла. Від електропостачання також залежить функціонування обладнання всіх видів зв`язку та доступ до мережі Інтернет, яка є транспортом для багатьох сервісів. Все це значно ускладнює, а інколи і унеможливлює функціонування IT інфраструктури як бізнесу, так і державних органів.

Відтак, виконання працівниками Укртрансбезпеки своїх посадових обов`язків, як і інших працівників органів державної влади, ускладнено не лише необхідністю збереження життя, а й можливістю доступу до робочих місць, вимушеними перервами в роботі відділень оператора поштового зв`язку «Укрпошта» у зв`язку з постійним оголошенням повітряних тривог, відсутністю технічних засобів (зокрема електропостачання, доступу до мережі інтернет, систем «Електронний суд», Єдиного державного реєстру судових рішень та інше). Так, згідно даних статистичного порталу air-alarms.in.ua (роздруківка додається) у період з 12.09.2022 (дата ухвалення оскаржуваного рішення) по 10.02.2023 (дата звернення з апеляційною скаргою) на території Київської області та м. Київ (юридична адреса та фактичне місцезнаходження Відповідача) було оголошено 316 повітряних тривог середньою тривалістю 01:25 години, які найчастіше оголошувались у період з 12.00 год. по 18.00 год., тобто якраз у період робочого часу.

В свою чергу, згідно з повідомленням ДТЕК Київські Електромережі від 27.10.2022, розміщеним на офіційному веб-сайті оператора системи розподілу (https://www.dtek-kem.com.ua/ua/news/dlya-zberezhennya-cilisnosti-energosistemi-nek-ukrenergo-priynyala-rishennya-pro-timchasove-obmezhennva-elektropostachannya-v-kiyevi-ta-oblasti-onovleno, роздруківка додається) у м. Києві та Київсьнкій області введено обмеження електропостачання задля відновлення нормального режиму роботи енергосистеми.

Натомість, у зв`язку із посиленням ворожих атак на об`єкти критичної інфраструктури додатково було введено також і аварійні відключення електроенергії, тривалість яких об`єктивно не могла бути заздалегідь спрогнозованою.

Так, за даними відкритих джерел:

- Графіки все ще не працюють: відключення світла у Києві 24 грудня 2022 року (https://speka.media/ekstreni-vidklyucennya-zupinennya-tramvayiv-ta-troleibusiv-yaka situaciya-zi-svitlom-u-kijevi-24-grudnya-9q6nyv);

- У Києві та області 27 грудня світло знову вимикатимуть не за графіком. На Київщині й далі відбуваються екстрені відключення світла. Попередньо опубліковані графіки стабілізаційних відключень не діють (https://thepage.ua/ua/news/vidklyuchennya-elektroenergiyi-v-ukrayini-27grudnya-2022-roku-grafiki);

- На жаль, 28 грудня у Києві все ще відбуваються екстрені відключення світла. Ворог завдав сильних пошкоджень місцевій енергетичній інфраструктурі (https://24tv.ua/grafik-vidklyuchennya-svitla-28-12-2022-de-koli-ne-bude-svitla_n2225625).

Зазначені фактичні обставини, що об`єктивно не залежали від волі відповідача, обумовили несвоєчасне звернення до апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що заява відповідача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені ст. 286 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Матеріалами справи підтверджено, що ухвалено рішення у цій справі 12.09.2022 року (отримано 19.10.2022 року). З апеляційною скаргою відповідач звурнувсся до суду через систему «Електронний суд» 10.02.2023 року, тобто з порушенням десятиденного строку.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022, який діє на теперішній час.

Надаючи оцінку доводам скаржника про те, що пропуск строку на апеляційне оскарження пов`язаний із введенням воєнного стану, суд зазначає, що питання поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Однак, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень у всіх абсолютно випадках.

Колегія суддів зазначає, що посилання відповідача на довготривалі повітряні тривоги та відключення світла не можуть бути основною та поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги, оскільки зазначені обставини щодо відключення світла та повітряних тривог не носили постійного, безперервного характеру у період з 19.10.2022 року (дата отримання рішення суду першої інстанції) по 10.02.2023 року (звернення із апеляційною скаргою).

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 27.03.2023 у справі № 160/4767/22.

Водночас, впорядкування внутрішніх процедур суб`єкта владних повноважень щодо реалізації права на апеляційне оскарження судових рішень, віднесено виключно до внутрішньо-управлінської діяльності відповідача, у зв`язку з чим не може бути визнано поважною причиною пропуску строку.

Колегія суддів зазначає, що неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Колегія суддів зазначає, що органи державної влади, маючи однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених, в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтермінувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 29.08.2022 у справі № 640/21878/20.

Жодних інших доводів про поважність причин, з яких відбулося зволікання з поданням апеляційної скарги, заявник в заяві про поновлення строку не наводить.

Таким чином, оцінивши доводи заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, проаналізувавши матеріали скарги, суд дійшов висновку про відсутність підстав для визнання поважними причин пропуску скаржником строку на апеляційне оскарження, оскільки поважними визнаються обставини, які виникли або тривали протягом строку апеляційного оскарження, є об`єктивними, не залежать від дій особи і пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення особою процесуальних дій в конкретній справі. Наведені скаржником обставини не підтверджені відповідними доказами, а тому доказів в підтвердження об`єктивних істотних перешкод для вчасної реалізації процесуальних прав відповідачем не надано.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає, що вказані скаржником доводи не можуть бути підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення заяви Державної служби України з безпеки на транспорті.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що право на апеляційний перегляд судових рішень кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін. А тому неподання апеляційної скарги у межах строку на апеляційне оскарження у зв`язку із вищенаведеними обставинами є виключно проблемою внутрішньої організації роботи Державною службою України з безпеки на транспорті, що не дають скаржнику права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційного оскарження судових рішень.

Згідно з ч. 3 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 01.05.2023 року не виконані в повному обсязі, недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Полтави від 12.09.2022 року у справі № 642/725/22 - відмовити.

Визнати неповажними, наведені у заяві причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою на рішення Київського районного суду м. Полтави від 12.09.2022 року у справі № 642/725/22.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Київського районного суду м. Полтави від 12.09.2022 року у справі № 642/725/22 за позовом ОСОБА_1 до Провідного фахівеця відділу цифрової трансформації та інформаційно-технічного забезпечення Департаменту аналітики та цифровізації Соколюка Любомира Миколайовича про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Мельнікова Л.В.
Судді Бегунц А.О. Курило Л.В.