Справа № 520/10889/23
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 травня 2023 року Справа № 520/10889/23

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Тітов О.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, третя особа: Вільхівська сільська рада Харківського району Харківської області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, третя особа: Вільхівська сільська рада Харківського району Харківської області , в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Наказ (по особовому складу) від 21.03.2022 № 134 о/с про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ від 23.03.2022 № 143 о/с (по особовому складу цивільного захисту) про звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити майора цивільного захист)' ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді інженера відділення забезпечення заходів з попередження надзвичайних ситуацій на об`єктах Державного підприємства «Харківський машинобудівний завод «ФЕД» 11 ДПРЗ з охорони об`єктів з 23.03.2022 року;

- стягнути з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Харківській області (місце знаходження: 61013, м. Харків, вул. Шевченко, 8 код СДРПОУ 38631015) на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заробітну плату за час вимушеного прогулу з 23 березня 2022 року по час набрання законної сили судовим рішенням з відповідними відрахуваннями установлених законом податків та інших обов`язкових платежів;

- рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення з Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області на користь майора цивільного захисту ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) заробітної плати за один місяць вимушеного прогулу в розмірі 13644 (тринадцять тисяч шістсот сорок чотири тисячі) гривні 08 копійок підлягає негайному виконанню.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, керуючись наступним.

Згідно до ч.ч. 1,2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Позивач в поданому адміністративному позові просить визнати протиправними та скасувати наказ (по особовому складу) від 21.03.2022 № 134 о/с про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 та наказ від 23.03.2022 № 143 о/с (по особовому складу цивільного захисту) про звільнення ОСОБА_1 .

Однак, з даним адміністративним позовом позивач, засобами поштового зв`язку, звернувся до суду 09.05.2023.

Враховуючи предмет спору, в даному випадку мають застосовуються приписи частини 5 статті 122 КАС України, тобто місячний строк для звернення до суду, який обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду розпочався з 22.03.2022 та відповідно з 24.03.2022 і становить один місяць.

Суд зазначає, що в позовній заяві позивач зазначив, що строк звернення до суду з метою оскарження наказу від 21.03.2022 № 134 "Про накладення дисциплінарного стягнення" та наказу від 23.03.2022 № 143 о/с останнім не порошено.

В обгрунтування вказаного твердження позивач зазначив, що у період з 24.02.2022 по 31.03.2022 знаходився на тимчасово окупованій території. Також зазначив, що у відповідь на адвокатський запит, представник позивача отримав лист ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області від 07.04.2023 № 65010-2076/65190, з якого вбачається наступне: "Згідно інформації 11 ДПРЗ Головного управління витяг з наказу про звільнення не було отримано ОСОБА_1 ", "Відповідно до інформації управління персоналу трудова книжка ОСОБА_1 не видавалася. Тобто, позивач посилався на те, що ні наказ від 21.03.2022 № 134, ні наказ від 23.03.2022 № 143 о/с, на підставі якого відбулося подальше звільнення, відповідачем до позивача не доводились. Копії наказів отримано представником позивача, у відповідь на адвокатський запит, лише 07.04.2023.

Суд звертає увагу, що поважними причинами пропуску процесуального строку є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Установлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Без наявності строків на процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який згодом продовжувався та триває нразі.

Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Як судом вже було зазначено, виходячи зі ст. 122 КАС України, строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Проте позивачем в позовній заяві не наведено поважних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у нього, або його представника, можливості дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів та подати позовну заяву в місячний строк з дня прийняття наказу.

Також суд звертає увагу, що позивачем та його представником не надано до суду жодних доказів вчинення будь-яких вольових дій стосовно з`ясування обставин проходження ОСОБА_1 публічної служби у період з 31.03.2022 (зі слів позивача повернення його з тимчасово окупованої території) по 24.03.2023 (направлення адвокатом позивача адвокатського запиту до відповідача), тобто на протязі майже року.

Суд зазначає, що незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Великої Палати Верховного Суду викладеній в Постанові від 10.11.22р. у справі №990/115/22.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (ч.1 ст.123 КАС України).

Отже, позивачу необхідно надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин пропуску звернення до суду та наданням доказів, які підтверджують поважність таких причин.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 241 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, третя особа: Вільхівська сільська рада Харківського району Харківської області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Тітов