Справа № 949/894/23
Суддя: Оборонова І.В.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №949/894/23
У Х В А Л А

про залишення без руху

15 травня 2023 року суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

10 травня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Дубровицького районного суду Рівненської області із позовною заявою про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 1 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Предметом оскарження є постанова про адміністративне правопорушення серії ЕГА №1020014 від 07 квітня 2023 року, проте з позовом до суду позивач звернувся лише 10 травня 2023 року, тобто з пропуском десятиденного строку звернення до суду з позовом.

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першою ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивач, звертаючись з даним позовом до суду не заявляє клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою з урахуванням вимог КАС України, що має бути подано окремим документом разом з доказами поважності причин пропуску строку звернення.

Окрім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 становить 2684 гривень.

Відтак, позивачу належало сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн (з розрахунку 2684,00х0,2).

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Судом встановлено, що позивачем не надано до суду примірник позовної заяви, а також копії доданих до позовної заяви документів, відповідно до кількості учасників справи.

Окрім того, відповідно п.2 ч.1 ст. 161 КАС України у позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вищенаведеного, позивачем у позовній заяві не зазначено найменування сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування; поштовий індекс; тощо.

Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно п.2 ч.1 ст. 161 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

Проте, всупереч вищенаведеному, позивачем у позовній заяві не викладено змісту позовних вимог та виклад обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги.

Відповідно до ст.94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до п. 5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07.04.2003, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа. Одночасно підпис відповідальної особи на документі має бути засвідчений відбитком печатки організації (п. 5.26 цього Національного стандарту України), якщо позов подано від імені представника громадського об`єднання - юридичної особи.

Судом встановлено, що додані до позовної заяви копії документів не завірені належним чином, відтак на виконання вимог частини п`ятої статті 94 КАС України позивачу слід завірити належним чином додані до позовної заяви копії письмових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Отже, позовна заява викладається у письмовій формі та може бути надрукована як машинописними засобами так і написана власноручно, проте розбірливим (читабельним) почерком.

Як вбачається позовна заява написана позивачем власноручно, однак оскільки остання викладена нерозбірливим почерком, позивачу необхідно викласти її розбірливим почерком або в печатній формі, яка є доступною та розбірливою для сприйняття її змісту під час з`ясування фактичних обставин справи.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків вказаних в ухвалі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 169 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії даної ухвали для усунення недоліків та одночасно роз`яснити, що у разі не усунення недоліків в установлений в даній ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду

Рівненської області Оборонова І.В.