Справа № 240/12924/23
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шуляк Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 17.03.2023 про відмову у переведенні ОСОБА_1 на пенсію в разі втрати годувальника на утримання неповнолітнього ОСОБА_2 на підставі ст. 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи";
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області перевести ОСОБА_1 опікуна дитини померлого на пенсію по втраті годувальника (на утримання неповнолітнього ОСОБА_2 ) із числа осіб, потерпілих 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити перерахунок та виплатити належну пенсію по втраті годувальника на утримання неповнолітнього ОСОБА_2 на підставі Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", з дня подачі заяви.
Перевіряючи матеріали позовної заяви на відповідність її вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.
Частиною восьмою статті 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.
Крім того, у відповідності до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивачем в позовній заяві зазначено, що вона звільнена від сплати судового збору на підставі ст.5 Закону України "Про судовий збір".
Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).
Положеннями статті 5 Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) передбачено вичерпний перелік осіб які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.
Зокрема, пп. 9, 10 ст. 5 Закону №3674-VI передбачено, що звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю, позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.
Позивачем до матеріалів справи додано копію посвідчення дружини померлого громадянина із числа ліквідаторів категорії першої, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою №027318.
Тобто, позивач не відноситься до жодної із категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи передбачені Закону №3674-VI.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у позивача відсутні пільги щодо сплати судового збору.
Окрім того, позивач у позовній заяві також просить звільнити її від сплати судового збору у зв`язку з скрутним матеріальним становищем та наявністю інвалідності 3 (загальної) групи.
Частиною першою статті 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI).
Положеннями частини першої статті 8 Закону №3674-VI встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або
2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частина друга вказаної статті передбачає, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Водночас, згідно статті 8 Закону №3674-VI, звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону №3674-VI є правом, а не обов`язком суду.
Пунктом третім частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2684,00 грн.
А тому, з огляду на викладене, сума судового збору з 01 січня 2023 року за подачу немайнового позову в межах цієї справи складає 1 073,60 грн.
В свою чергу, позивачем до матеріалів позовної заяви не надано жодних доказів на підтвердження свого скрутного матеріального становища.
Отже, позивачем не доведено наявність умови для звільнення від сплати судового збору, яка передбачена п.1 ч.1 ст.8 Закону №3674-VI (розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік).
Суд звертає увагу позивача, що факт того, що позивач є інвалідом 3 (загальної) групи не є безумовною обставиною для звільнення від сплати судового збору в розумінні Закону №3674-VI та норм статті 133 КАС України.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню.
Також, частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Тобто, позивач в позовній заяві має чітко визначити її прохальну частину.
Проте, з прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 неможливо чітко встановити з якої дати (число, місяць, рік) необхідно визнати протиправними дії та зобов`язати відповідача перевести ОСОБА_1 опікуна дитини померлого на пенсію по втраті годувальника (на утримання неповнолітнього ОСОБА_2 ) із числа осіб, потерпілих 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою.
Окрім того, визначення чіткої дати в позовній заяві необхідне для перевірки дотримання строків звернення позивача з вказаним позовом.
Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:
- належного доказу сплати судового збору в сумі 1 073,60 грн. або належним чином завірених доказів скрутного матеріального становища за останній рік перед зверненням до суду (довідки з Пенсійного фонду про розмір отриманої пенсії, довідки про розмір отриманих матеріальних/соціальних допомоги, довідки форми ОК-5, тощо);
- нової (уточненої) позовної заяви із зазначенням чіткої дати (число, місяць, рік), з якої необхідно визнати протиправними дії та зобов`язати відповідача перевести ОСОБА_1 опікуна дитини померлого на пенсію по втраті годувальника (на утримання неповнолітнього ОСОБА_2 ) із числа осіб, потерпілих 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою та відповідну кількість копій для відповідачів та третіх осіб.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд,
Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 - залишити без руху.
Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом семи днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.
У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та у відповідності до положень статей 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А.Шуляк