Справа № 210/4768/17 (2-а/210/10/19)
Суддя: Кравчук В.М.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2023 року

м. Київ

справа №210/4768/17 (2-а/210/10/19)

адміністративне провадження № К/9901/635/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого судді Кравчука В.М., суддів Єзерова А.А., Стародуба О.П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні

касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради

на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2019 (колегія у складі суддів Малиш Н.І., Білак С.В., Шальєвої В.А.)

у справі №210/4768/17 (2-а/210/10/19)

з позовом Приватного підприємства "НВП Строймонтажналадка"

до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради

про визнання протиправними та скасування постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування, припису, скасування протоколів.

І. РУХ СПРАВИ

1. У жовтні 2017 року Приватне підприємство "НВП Строймонтажналадка" звернулося до Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, у якому просило визнати протиправними та скасувати:

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування від 31.08.2017 №74-ЮР;

- постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування від 31.08.2017 №75-ЮР;

- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 16.08.2017 №84;

- протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.08.2017.

2. Дзержинський районний суд м.Кривого Рогу рішенням від 26.07.2018 позов задовольнив.

3. Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 20.11.2019 скасував рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 26.07.2018 та прийняв у справі нове рішення: закрив провадження у справі в частині позовних вимог ПП "НВП Строймонтажналадка" до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправними та скасування протоколів про порушення у сфері містобудівної діяльності від 16.08.2017; визнав протиправними та скасував постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування від 31.08.2017№74-ЮР, №75-ЮР, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 16.08.2017 №84.

4. Не погодившись з судовим рішенням апеляційної інстанції, відповідач просить його скасувати та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

5. Ухвалою Верховного Суду від 18.02.2020 відкрито касаційне провадження.

II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

6. Судами попередніх інстанцій встановлено, що у період з 01.08.2017 до 16.08.2017 проведено перевірку на підставі наказу про проведення позапланової перевірки від 14.07.2017 №90 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 14.07.2017 №175 на об`єкті будівництва: 50099, Дніпропетровська область , місто Кривий Ріг, вулиця Панаса Мирного, будинок 18. Капітальний ремонт будівлі амбулаторії №5, КУ «Центр первинної медико-санітарної допомоги №6» (далі - об`єкт будівництва) щодо дотримання суб`єктами містобудування: Комунальна установа «Центр первинної медико-санітарної допомоги №6 Криворізької міської ради, ФОП ОСОБА_1 , ПП «НВП Строймонтажналадка», ГІП ОСОБА_2 , ДП «ДПІ Кривбаспроект» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за результатами якої складено акт від 16.08.2017 №7.

7. 01.09.2017 ПП «НВП Строймонтажналадка» отримало поштовий лист, яким надіслано акт позапланової перевірки №7 на об`єкті: «Будівля амбулаторії №5 КУ «Центр первинної медико-санітарної допомоги №6» Криворізької міської ради, розташованої за адресою: вул. П. Мирного, 18, м. Кривий Ріг», складений головними спеціалістами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, два протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.08.2017 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №84 від 16.08.2017. В протоколах було зазначено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 31.08.2017 об 11 год. 20 хв. Лист позивачем отримано на день пізніше - 01.09.2017.

8. 14.09.2017 ПП «НВП Строймонтажналадка» було отримано поштовий лист, який містив постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудування № 74-ЮР від 31.08.2017 та № 75-ЮР від 31.08.2017.

9. У постанові №75-ЮР зазначено, що ПП «НВП Строймонтажналадка» порушило будівельні норми, державні стандарти і правила, а саме: акти на закриття прихованих робіт не підписані авторським та технічним наглядом; на актах відсутні посилання на номер креслень; не надано загальний журнал робіт та спеціалізовані журнали з окремих видів робіт; не надано комплект робочих креслень.

10. У постанові №74-ЮР відповідач вказав на порушення позивачем ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 6.1.6 ДБН В.2.2-17:2006 «Доступність будинків і споруд для маломобільних груп», а саме: вентиляційні шахти на крівлі виконані без огороджувальних елементів які забезпечують захист від попадання зовнішніх осадків; не виконано утеплення вентиляційних шахт та крівлі№ огородження та перила зовнішніх металевих сходів виконано з металевого квадрата, а відповідно до креслення №10-12432-ШЛ-КМ3 необхідно було виконати з металевої полоси; не виконано огородження на крівлі відповідно до креслення №4- 12432-ІК-АС2; пандус для доступу для маломобільних груп населення виконано з відхиленнями від проекту; не виконана теплоотражаюча ізоляція типу Ізолон ППЄ;ширина дверного пройому туалету для маломобільних груп населення складає 900мм, а повинно бути 1,2 м; улаштування підвісної стелі типу «Армстронг» та гіпсокартону (відповідно до проекту перетирка, обробка, шпакльовка, обробка та окраска), додаткове укладення казлю на стінах режимних кабінетів; капітальний ремонт сходинок на 2 поверсі; улаштування вітражного блоку; додатковий монтаж електромережі для бактерицидних опромінювачів.

11. Позивач не погоджуючись з постановами, приписом та протоколами, звернувся до суду.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

12. Позивач вважає, що перевірка проводилася з суттєвими порушеннями законодавства, а саме ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) та п.1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553). У в грудні 2016 року замовником - Комунальною установою «Центр первинної медико-санітарної допомоги №6» було зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації №65 у Департаменті державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, тому Відповідач не мав права здійснювати позапланову перевірку.

13. Крім того, всупереч вимог Порядку № 553, п.3 ст.6, ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», не було вручено позивачу копію направлення на проведення перевірки.

14. Окрім того, позапланову перевірку проведено без позивача, не було дотримано строків ознайомлення з результатами перевірки та всі документи за результатом проведення позапланової перевірки складалися не у присутності та без повідомлення позивача. Як наслідок, позивача було позбавлено можливості надати письмові пояснення, зауваження або заперечення.

15. Позивач не погоджувався з порушеннями, зазначеними у постановах, оскільки законом та нормативними документами виконавця робіт не зобов`язано складати акти на закриття прихованих робіт на роботи, що не вказані в робочій документації. Отже до виконавця робіт не може бути застосовано покарання за не підписання таких актів авторським та технічним наглядом. Також відповідно до п. 9.11.2 ДБН А.3.1-5-2009 «Організація будівельного виробництва»: технічний нагляд за дотриманням під час будівництва проектних рішень, вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також за обсягами робіт забезпечує замовник згідно з «Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури». В загальному журналі виробництва будівельно-монтажних робіт представником технічного нагляду не було зроблено запис про необхідність складання актів на закриття прихованих робіт. Щодо ненадання підрядником документів - підрядника не було повідомлено про проведення позапланової перевірки, таким чином підрядник не мав змоги надавати ні документи, ні пояснення.

Щодо порушень, вказаних у постанові №74-ЮР, позивач зазначив, щодо усіх зауважень в постанові відповідача по покрівлі - усі роботи по улаштуванню покрівлі та супутні їм (утеплення, огородження та ін.) вже були виконані зовсім іншим підрядником до початку виконання робіт Позивачем, до сплати замовником пред`явлені не були, жодної відповідальності щодо цих робіт позивач не несе. Щодо ширини дверного отвору, яка становить 900мм - підрядник виконує всі роботи відповідно до наданої йому замовником проектно-кошторисної документації та не має права самостійно визначати або змінювати дані, що в ній вказані. Відповідальність за дані, що містить проектно-кошторисна документація несе проектна організація, яка її розробляла. Відповідно до листа 4 креслення 4-12432-1К-АС3 ширина становить 910 мм. Тому Підрядник не може нести відповідальність за помилки, допущені проектною організацією при розробці проекту.

IV. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

16. Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку про порушення процедури проведення перевірки та відсутність підстав для виконання припису, оскільки замовник будівництва зареєстрував декларацію про готовність об`єкту до експлуатації, що, на думку суду, свідчить про здійснення робіт (будівництва) відповідно до документації.

17. Суд апеляційної інстанції виснував, що право особи на участь в процесі прийняття рішення було порушено, що є самостійною і достатньою підставою для скасування результатів такої перевірки.

Також суд зауважив, що протокол лише підтверджує факт проведення перевірки і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, він не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, не спричиняє виникнення будь-яких прав і обов`язків осіб чи суб`єктів владних повноважень, протокол не є нормативно-правовим актом чи індивідуальним актом у розумінні п. 1 ч. 1 ст. 19, п. 18, п. 19 ч.1 ст. 4 КАС України, а отже не породжує правовідносини, що можуть бути предметом спору.

V. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

18. У касаційній скарзі відповідач покликається на неправомірність рішення суду апеляційної інстанції з огляду на таке:

А) суд не врахував обізнаність позивача про проведення перевірки, що підтверджується здійсненням неодноразових телефонних дзвінків директору ПП «НВП Строймонтажналадка» ОСОБА_3 та листом від 10.08.2017 з повідомлення про те, що триває перевірка та з пропозицією надати пояснення щодо певних питань. На цей лист було надано відповідь 14.08.2017 із зазначенням про відсутність у відповідача права на проведення перевірки у зв`язку з прийняттям об`єкта в експлуатацію;

Б) ані Закон №3038, ані Порядок №553 не містять вимоги зазначати у направленні питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення заходу. Така вимога міститься в ч. 1 ст. 6 Закону №877, дотримання якого не є обов`язковим для органів ДАБК. Позивач не отримав копію направлення через небажання бути присутнім під час позапланового заходу;

В) позивача повідомлено про розгляд справи щодо нього, оскільки акт та припис було надіслано рекомендованим листом з повідомленням №451 від 18.08.2017 на адресу, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань;

Г) суди попередніх інстанцій не взяли до уваги висновки, висловлені у справах №210/3706/17 та 214/6026/17, в яких зазначено, що будівельні роботи виконувалися з відхиленням від проектної документації;

Ґ) виявлені порушення позивачем не спростовані.

19. Відзив від позивача не надходив. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення копію ухвали про відкриття провадження не отримано у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

VІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

20. Верховний Суд перевірив правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права у межах доводів касаційної скарги та дійшов такого висновку.

21. За змістом ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

22. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

23. Відповідно до пп. 2, 3 п. 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

24. Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (надалі - Порядок №244) .

25. Пунктами 13-14 Порядку №533 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право:

вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства;

перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень;

бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю;

подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

26. Згідно з п.п. 16-21 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи. Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

27. За приписами п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

28. Пунктом 12 Порядку №553 передбачено, зокрема, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

29. Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки (п. 13 Порядку № 553).

30. Згідно з положеннями п.п. 16, 17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

31. Системний аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

32. Суд звертає увагу на правову позицію, неодноразово висловлену, як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, від 10.08.2022 у справі №260/259/20, від 24.10.2022 у справі № 520/11809/19, від 31.01.2023 у справі № 210/3391/17(2-а/210/179/17) та багатьох інших, згідно з якою лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу, порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

33. Згідно з висновками щодо застосування норм права, викладеними у постановах Верховного Суду, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

34. Відповідач не спростовував та не надав доказів належного повідомлення позивача про проведення такої перевірки. Матеріали справи містять докази вручення направлення на проведення перевірки керівнику Комунальної установи «Центр первинної медико-санітарної допомоги №6 Криворізької міської ради. Про складання акту, припису, протоколів позивач дізнався лише 01.09.2017, отримавши їх копії поштою. 14.09.2017 отримав поштою постанови про накладення штрафу.

35. Таким чином, суди дійшли обґрунтованого висновку про те, що контролюючий орган не дотримався вимог Закону, щодо повідомлення позивача про проведення перевірки що призвело до порушення прав останнього та мало істотний вплив на прийняті за наслідками заходу контролю рішення відповідача.

36. Також судами попередніх інстанцій було встановлено, що, враховуючи дату листа відповідача - 10.08.2017, та період проведення перевірки - 01.08.2017-14.08.2017, такий не може свідчити про повідомлення позивача про її проведення, а тому Суд відхиляє ці доводи.

37. Крім того, судами попередніх інстанцій було встановлено, що відповідачем не було надано доказів повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, про що свідчить отримання позивачем протоколів 01.09.2017, а постанови прийняті відповідачем 31.08.2017. Таким чином, під час перевірки та прийняття припису та постанов відповідачем не надавалась оцінка доводам та доказам, які міг надати позивач.

38. У постанові від 17.08.2021 у справі №520/2624/2020 Верховний Суд дійшов такого висновку:

"... обов`язковою умовою розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є повідомлення особи, щодо якої розглядається справа, про час та місце розгляду справи не пізніше ніж за три доби до дня розгляду справи. Крім того, у разі неотримання протоколу про правопорушення та інших документів, на підставі яких особа притягується до відповідальності, такі документи мають бути надіслані рекомендованим листом з повідомленням. При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови".

39. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 210/954/17(2-а/210/64/17), від 19.05.2021 у справі №210/5129/17.

40. Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується штрафна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

41. Повідомлення має на меті забезпечити участь особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за триденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні."

42. Отже, із встановлених судами попередніх інстанцій обставин справи вбачається наявність процедурних порушень проведення заходу контролю та розгляду справи про правопорушення.

43. Також суд відхиляє аргументи відповідача стосовно відсутності обов`язку зазначати у направленні питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення заходу, адже згідно із абз. 2 п. 1 Порядку №553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону №877-V.

44. Частиною 3 ст. 6 Закону №877-V визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

45. Згідно із ч.ч. 1-4 та 6 ст. 7 цього Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

46. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

47. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

48. Відповідно до ст. 10 Закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта; оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб; отримувати консультативну допомогу від органу державного нагляду (контролю) з метою запобігання порушенням під час здійснення заходів державного нагляду (контролю); вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: перевищення посадовою особою органу державного нагляду (контролю) визначеного цим Законом максимального строку здійснення такого заходу; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів; з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.

49. Щодо посилання відповідача на інші судові рішення, за позовами фізичних осіб, які здійснювали авторський нагляд та технічних нагляд щодо виконання будівельних робіт здійснених позивачем, Суд зазначає, що такі особи оскаржували притягнення їх до відповідальності саме за неналежне здійснення авторського та технічного наглядів, а тому вони не є застосовними до цієї справи.

50. Аргументи касаційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду апеляційної інстанцій.

51. Згідно з положенням ч. 4 ст. 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

52. Відповідно до чч. 1-3 ст. 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

53. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

54. Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

55. Відповідно до ч. 1 ст. 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

56. Суд апеляційної інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому його залишити без змін, а касаційну скаргу - без задоволення.

57. З огляду на результат перегляду справи в суді касаційної інстанції судові витрати не підлягають розподілу.

Керуючись ст. 343, 349, 351, 355, 356 КАС України, Суд -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради) залишити без задоволення.

Постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 20 листопада 2019 року у справі №210/4768/17 (2-а/210/10/19) залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.

Суддя В.М. Кравчук

Суддя А.А. Єзеров

Суддя О.П. Стародуб