Справа № 380/1443/23
Суддя: Чаплик Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/1443/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

16 травня 2023 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючої судді Чаплик І.Д., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в

ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 РНОКПП: НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до Міністерства внутрішніх справ України (місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Академіка Богомольця, 10 ), в якому просить:

визнати протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України (; вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01024), що виразилась у не складенні та ненаданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку за нормами чинними на грудень 2019 р. пенсії ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) із зазначенням основних і додаткових видів грошового забезпечення у таких розмірах та відсоткових співвідношеннях, за посадою на день звільнення зі служби «старший оперуповноважений в особливо важливих справах групи по боротьбі з корупцією на Львівській залізниці відділу по боротьбі з корупцією та злочинністю міжрегіонального характеру ГУБОЗ МВС України, та прирівняною до неї посадою поліцейського апарату Національної поліції;

зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України (; вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01024) скласти та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку за нормами чинними на 1 грудня 2019 року пенсії ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_2 ) із зазначенням основних і додаткових видів грошового забезпечення у таких розмірах та відсоткових співвідношеннях: - за посадою на день звільнення зі служби «старший оперуповноважений в особливо важливих справах групи по боротьбі з корупцією на Львівській залізниці відділу по боротьбі з корупцією і злочинністю міжрегіонального характеру ГУБОЗ МВС України» та прирівняною до неї посадою поліцейського апарату Національної поліції (п. 28 розд. 1 Переліку посад осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», що прирівнюються посадам поліцейських, затвердженого наказом МВС України від 17.02.2017 №138, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15.03.2017 за №348/30216).

Ухвалою від 30.01.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з дня отримання зазначеної ухвали, подати відзив на позовну заяву та всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідач подав 11.04.2023 відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Разом з відзивом відповідач подав клопотання про залишення позову без розгляду, мотивоване пропуском строку звернення до адміністративного суду. На думку відповідача, підставою для звернення до суду з даним позовом стало отримання позивачем 27.12.2021 листа МВС від 22.12.2021, яким позивачу відмовлено в оформленні оновленої довідки про розмір грошового забезпечення. Водночас позивач звернувся до суду із позовом лише 25.01.2023.

Ухвалою від 13.04.2023 позовну заяву залишено без руху, позивачеві надано строк 5 днів для усунення недоліків позовної заяви.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 129 КАС України за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

У зв`язку з недостатнім фінансуванням суду на здійснення витрат на закупівлю поштових марок та оплати послуг відправлення поштової кореспонденції, позивачу ухвалу від 13.04.2023 про залишення позовної заяви без руху було надіслано засобами телефонного зв`язку, за допомогою програми-месенджера «Viber», яка отримана ним 14.04.2023, що підтверджується телефонограмою, наявною у матеріалах справи.

Верховний Суд в ухвалі від 17.11.2022 у справі №560/5541/20 дійшов висновку про те, що через відсутність фінансування суди не надсилають судові рішення рекомендованими листами, а повідомляють учасника про ухвалення рішень і можливість їх отримання альтернативними засобами комунікації - телефоном, електронною поштою, мессенджерами. Такі дії, хоч і не передбачені процесуальним законом, але мають ту ж саму мету - проінформувати учасника справи. Отже, правова мета досягається, але в інший спосіб, який не передбачений законом.

Враховуючи викладене, суд вжив усіх можливих заходів для належного повідомлення позивача про ухвалу суду від 13.04.2023.

Згідно з вимогами ч. 2-3 ст. 129 КАС України учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки. Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.

Таким чином, ухвала суду від 13.04.2023 вважається належним чином врученою позивачу, а останній - таким, що був належно повідомлений про залишення його позовної заяви без руху.

Проте, станом на 10.05.2023 позивач вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 13.04.2023 не виконав, недоліки позовної заяви у встановлений судом строк не усунув. До суду від позивача також не надходило заяви про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.

ЄСПЛ у рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року дійшов висновку, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див. рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року). У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо як у цій справі, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

Згідно з частиною 3 статті 9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а відповідно до пункту 6 частини 5 статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 7 липня 1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до ч. 15 ст. 171 КАС України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Ухвалою від 13.04.2023 позовну заяву залишено без руху, позивачеві надано строк 5 днів для усунення недоліків позовної заяви, а саме подання клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначення поважності причин пропуску такого строку.

Оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, визначений ухвалою про залишення позовної заяви без руху від 13 квітня 2023 року, суд доходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без розгляду.

При цьому, сул враховує, що предметом спору в даній справі є визнання протиправною бездіяльності Міністерства внутрішніх справ України щодо не складення та не надання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії ОСОБА_1 станом на грудень 2019 року.

За змістом частини 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас факт отримання листа МВС України від 22.12.2021 №М-31299 про відмову у видачі довідки 27 грудня 2021 року позивачем не заперечувався. Отже, позивач пропустив строк звернення до суду з цим позовом. При цьому, заяви про поновлення строку з наведенням поважних та об`єктивних причин його пропуску позивачем не подано.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 169, 171, 240-241, 243, 248, 256, 293, 294 КАС України, суд

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, він має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду із урахуванням п.п.15.5 п.15 Р.VII Перехідні положення КАС України шляхом подання апеляційної скарги у п`ятнадцятиденний строк з дати складання ухвали.

Суддя Чаплик І.Д.