Справа № 560/4420/18
Суддя: Шевчук О.П.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/4420/18
РІШЕННЯ

іменем України

15 травня 2023 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Шевчука О.П. розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Хмельницькій області (далі також - відповідач, контролюючий орган) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 09.10.2018 №.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилався на порушення відповідачем порядку прийняття оскарженого податкового повідомлення-рішення, оскільки акт перевірки йому не надсилався, що призвело до позбавлення права на подання заперечень на такий акт. Крім того, позивач наголошує, що акт перевірки та податкове повідомлення-рішення прийняті в один день - 09.10.2018, що свідчить про порушення контролюючим органом вимог пункту 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Також вказав на порушення відповідачем пункту 294.4 статті 294 ПК України, адже останній прийшов до помилково висновку, що податковий період для сплати авансових внесків по єдиному податку розпочався для позивача з 01 травня 2018. Зазначає, що як фізична особа-підприємець він зареєстрований 11.04.2018, є платником податку з 1 травня 2018 року, а відтак податковий період для сплати авансових внесків розпочинається з 01.06.2018.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 11.02.2019, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10.05.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 року - без змін.

Верховний Суд постановою від 21 лютого 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року скасував, а справу №560/4420/18 направив на новий розгляд до Хмельницького окружного адміністративного суду.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 14.03.2023 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Від відповідача на адресу суду відзив на позовну заяву не надходив.

Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи належні та допустимі докази у їх взаємозв`язку та сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Суд встановив, що ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підприємець 11.04.2018. Основними видами господарської діяльності позивача є: 01.46 розведення свиней.

Згідно витягу з Реєстру платників єдиного податку ФОП ОСОБА_1 з 01.05.2018 перейшов на спрощену систему оподаткування, платник єдиного податку 2 групи, ставка єдиного податку - 15% мінімальної заробітної плати.

Працівником Дунаєвецького управління ГУ ДФС у Хмельницькій області проведена камеральна перевірка позивача з питання несвоєчасної сплати авансових внесків по єдиному податку за травень, червень, липень, серпень 2018 року.

За результатами перевірки складено акт №001209/22-01-51-06/ НОМЕР_1 від 09.10.2018.

В ході проведення перевірки встановлено порушення позивачем строку сплати грошового зобов`язання з єдиного податку в сумі 2233,84 грн за травень, червень, липень, серпень 2018 року на 1111 календарних днів.

На підставі акту перевірки контролюючий орган виніс податкове повідомлення-рішення від 09.10.2018 №, яким відповідно до статті 122 глави 11 розділу II ПК України за затримку на 1111 календарних днів сплати грошового зобов`язання (авансових внесків єдиного податку в сумі 2233,84 грн) зобов`язано позивача сплатити штраф у розмірі 1116, 92 грн (50%).

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням позивач оскаржив його в адміністративному порядку до ГУ ДФС у Хмельницькій області.

Згідно листа від 09.11.2018 №211/22-01-51-06-23, враховуючи ст.56 ПК України та п.4 розділу VIII Порядку оформлення і подання скарг платниками податків та їх розгляду контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.10.2015 №916, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23.12.2015 за №1617/28062, із змінами і доповненнями, внесеними наказом Міністерства фінансів України від 28.09.2016 №846, Дунаєвецьке управління Головного управління ДФС у Хмельницькій області залишило скаргу позивача від 06.11.2018 за №4959/ФОП на податкове повідомлення-рішення Дунаєвецького управління Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 09.10.2018 за № без розгляду у зв`язку із недотриманням встановленої процедури та порядку оскарження.

Позивач 19.11.2018 оскаржив рішення Дунаєвецького управління ГУ ДФС у Хмельницькій області від 09.11.2018 №211/22-01-51-06-23 про залишення скарги без розгляду та податкове повідомлення-рішення Дунаєвецького управління Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 09.10.2018 за № до Державної фіскальної служби України.

Листом від 11.12.2018 №К/99-99-11-05-01-14 Державна фіскальна служба України, керуючись главою 4 ПК України, скаргу позивача на податкове повідомлення-рішення від 09.10.2018 № залишила без розгляду у зв`язку із порушенням законодавчо встановленого 10 - денного терміну для подання скарги.

Позивач, вважаючи податкове повідомлення-рішення Дунаєвецького управління Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 09.10.2018 за № протиправним, позивач звернувся до суду з позовом.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 11.02.2019, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10.05.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 року - без змін.

Верховний Суд постановою від 21 лютого 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив. Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 травня 2019 року скасував, а справу №560/4420/18 направив на новий розгляд до Хмельницького окружного адміністративного суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пункту 75.1. статті 75 ПК України (в редакції, чинній на час проведення перевірки та прийняття податкового повідомлення-рішення) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Суд встановив, що працівником Дунаєвецького управління ГУ ДФС у Хмельницькій області було проведено камеральну перевірку позивача з питання несвоєчасної сплати авансових внесків по єдиному податку, за результатами якої складено акт перевірки №001209/22-01-51-06/ НОМЕР_1 від 09.10.2018 та повідомлення-рішення від 09.10.2018 №.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (пункт 76.2 статті 76 ПК України).

Згідно пункту 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до абзаців 1,4 пункту 86.7 статті 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Пунктом 86.8 статті 86 ПК України передбачено, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Таким чином, законодавством передбачено обов`язок контролюючого органу складати акт перевірки за результатами проведення камеральної перевірки у разі встановлення порушень і надсилати або вручати його платнику податків.

Платник податків, отримавши акт перевірки, має право протягом п`яти робочих днів подати заперечення на такий акт із викладенням мотивів незгоди з висновками акта перевірки, які обов`язково повинні враховуватися/розглядатися контролюючим органом при прийнятті рішень про визначення грошових зобов`язань.

Враховуючи вимоги пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається саме протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки у порядку, передбаченому статтею ПК України.

Позивач наголошує в позовній заяві, що контролюючим органом не було дотримано порядку оформлення результатів перевірки й прийняття податкового повідомлення-рішення, що, на його думку, свідчить про наявність беззаперечних підстав для визнання протиправним та скасування такого рішення.

З цього приводу суд зазначає, що у постанові від 21 лютого 2020 року у справі № 826/17123/18 судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду сформувала правовий висновок про те, що оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. Таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 вересня 2021 року у справі № 816/228/17 виходила з того, що неправомірність дій контролюючого органу при призначенні та проведенні перевірки не може бути предметом окремого позову, але може бути підставою позову про визнання протиправними рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки. При цьому підставами для скасування таких рішень є не будь-які порушення, допущені під час призначення і проведення такої перевірки, а лише ті, що вплинули або об`єктивно могли вплинути на правильність висновків контролюючого органу за результатами такої перевірки та, відповідно, на обґрунтованість і законність прийнятого за результатами перевірки рішення.

Отже, головним критерієм, покладеним в основу визнання правових актів органу державної влади незаконними з процесуальних підстав, є порушення адміністративних процедур, покликаних забезпечувати платникам податків реалізацію й захист їх прав.

Питання дотримання відповідачем порядку проведення та оформлення результатів камеральної перевірки й прийняття податкового повідомлення-рішення є істотним для правильного вирішення цієї справи, а обставини дотримання контролюючим органом процедури проведення перевірки і прийняття рішення входять до предмету доказування для цілей вирішення цього спору й підлягають першочерговому дослідженню.

Суд акцентує увагу на тому, що надання судом оцінки всім важливим аргументам, що були передумовою прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного індивідуального акта, який є предметом судового контролю, є визначеною процесуальним законом гарантією справедливого судового розгляду, одним із елементів якого є мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

З матеріалів справи суд встановив, що доказів направлення акта перевірки №001209/22-01-51-06/ від 09.10.2018 позивачу до суду не надано.

Крім того, суд звертає увагу відповідача, що акт №001209/22-01-51-06/ та оскаржуване податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Хмельницькій області № були винесені 09.10.2018, тобто в день складення акта перевірки.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Отже, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Хмельницькій області № від 09.10.2018 в порушення п.86.8 ст.86 ПК України, а тому вказане рішення є таким, що прийнято з порушенням процедури його прийняття, а тому на думку суду є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд звертає увагу, що питання дотримання відповідачем порядку проведення та оформлення результатів камеральної перевірки й прийняття податкового повідомлення-рішення є істотним для правильного вирішення цієї справи, а обставини дотримання контролюючим органом процедури проведення перевірки і прийняття рішення входять до предмету доказування для цілей вирішення цього спору й підлягають першочерговому дослідженню.

Суд акцентує увагу на тому, що надання судом оцінки всім важливим аргументам, що були передумовою прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного індивідуального акта, який є предметом судового контролю, є визначеною процесуальним законом гарантією справедливого судового розгляду, одним із елементів якого є мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.

Суд дійшов висновку, що спірне податкове повідомлення - рішення прийнято відповідачем безпідставно і підлягає скасуванню, а позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно положень статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог частин першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Нормами частини другої зазначеної статті КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд, відповідно до положень частини п`ятої статті 77 КАС України, вирішує справу на підставі наявних доказів.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Хмельницькій області від 09.10.2018 №.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 704 (сімсот чотири) грн 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Хмельницькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Головне управління ДФС у Хмельницькій області (вул. Пилипчука, 17,Хмельницький,Хмельницька область,29000 , код ЄДРПОУ - 43142957)

Головуючий суддя О.П. Шевчук