Справа № 420/2332/23
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2023-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2332/23
У Х В А Л А

17 травня 2023 року м.Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Білостоцький О.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій та зобов`язати вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області в якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії відповідача щодо встановлення "особливостей" нарахування та виплати пенсії позивачу, шляхом вказівки у протоколі про перерахунок пенсії "Не підлягає МП (місцевим перерахункам), призначено у твердому розмірі, довічно, призначено за рішенням суду";

- визнати протиправними дії відповідача щодо виплати пенсії у невстановленому законом розмірі, менше мінімальної пенсії у розмірі прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб, починаючи з 02.04.2012 року, непроведенні на загальних підставах масових перерахунків пенсії позивачу, з усіма складовими пенсійних виплат, відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», як непрацюючому пенсіонеру, на підставі документів, що перебувають у пенсійній справі, із застосуванням усіх підвищень, надбавок та доплат, передбачених пенсійним законодавством України;

- зобов`язати відповідача провести з 02.04.2012 року на загальних підставах перерахунок та виплату пенсії позивачу з усіма складовими пенсійних виплат відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», з урахуванням змін у пенсійному законодавстві, як непрацюючому пенсіонеру, на підставі документів, що перебувають у пенсійній справі, не менше мінімальної пенсії у розмірі прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб, застосуванням усіх підвищень, надбавок та доплат, передбачених пенсійним законодавством України, осучасненням пенсії, відповідно до пенсійної реформи України, з виплатою заборгованості з пенсії з урахуванням перерахунків, з компенсацією втрати доходу, починаючи з 02.04.2012 року, на визначений позивачем банківський рахунок.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13.02.2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області було повернуто позивачу.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 13.04.2023 року ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 13.02.2023 року було скасовано, справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області направлено до Одеського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

27.04.2023 року (під час перебування головуючого судді у справі у відпустці) адміністративна справа №420/2332/23 надійшла з П`ятого апеляційного адміністративного суду до Одеського окружного адміністративного суду.

Враховуючи висновки П`ятого апеляційного адміністративного суду, яким направлено справу до Одеського окружного адміністративного суду для продовження її розгляду, ухвалою суду від 15.05.2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області у справі №420/2332/23 було прийнято до розгляду та у справі відкрито спрощене позовне провадження.

Частиною 13 ст.171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до п.п. 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, із зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача. В разі подання позову до декількох відповідачів повинен обґрунтовуватись зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

При цьому суд зазначає, що під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, що повинно сприяти ефективному захисту порушених прав та інтересів, у тому числі з огляду на виконання рішення суду.

Так, позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача щодо встановлення "особливостей" нарахування та виплати пенсії позивачу, шляхом вказівки у протоколі про перерахунок пенсії "Не підлягає МП (місцевим перерахункам), призначено у твердому розмірі, довічно, призначено за рішенням суду".

Водночас, зазначена позовна вимога є нечіткою та незрозумілою, зокрема, позивачем не конкретизовано про який саме протокол вона вказує, його дату та номер, яким чином відомості щодо відображення певної інформації в пенсійній справі порушують права та інтереси позивача. Крім того, формулювання таким чином позовних вимог не відповідає вимогам ст. 5 КАС України.

Також суд зазначає, що згідно із частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до реалізації власних прав та інтересів та виконання своїх процесуальних обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

При цьому, реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 року у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав наголосила на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія, вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Так, Верховний Суд наголосив, що перебіг строку звернення до суду в спорах з ПФУ може розпочинатись з дня отримання відповіді на запит у винятковому випадку, а саме: коли особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Як було зазначено у постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.08.2021 року по справі №420/3432/21, звернення позивача до пенсійного органу з запитом щодо розміру її пенсії через 5 років і 9 місяців після її призначення, не підпадає під описане вище виключення, з огляду на що судом апеляційної інстанції не було прийнято до уваги посилання позивача на те, що початком перебігу строку звернення до суду є отримання відповіді ПФУ на відповідний запит щодо розміру пенсії.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові по справі №240/12017/19 від 31 березня 2021 року.

Позивач в адміністративному позові просить суд визнати противоправними дії відповідача щодо виплати пенсії у невстановленому законом розмірі, менше мінімальної пенсії у розмірі прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб, починаючи з 02.04.2012 року, непроведенні на загальних підставах масових перерахунків пенсії позивачу, з усіма складовими пенсійних виплат, відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», як непрацюючому пенсіонеру, на підставі документів, що перебувають у пенсійній справі, із застосуванням усіх підвищень, надбавок та доплат, передбачених пенсійним законодавством України.

Разом з тим, до суду позивач звернулась лише у лютому 2023 року, тобто через 11 років з дня призначення пенсії.

При цьому, доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду на 11 років позивач до суду не надала.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

При цьому суд зауважує, що за даними програми «Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)» вбачається, що позивачем 14.02.2023 року, 02.03.2023 року, 22.03.2023 року, 30.03.2023 року, 06.04.2023 року подані до суду позови аналогічного змісту з аналогічними вимогами до того ж самого відповідача, яким присвоєні наступні номери: №420/2332/23, №420/2896/23, №420/4309/23, №420/5834/23, №420/7328/23. Позови в зазначених справах були судом залишені без руху у зв`язку з пропуском ОСОБА_2 встановленого законодавством строку звернення до суду та в подальшому зазначені позовні заяви ухвалами суду були повернуті позивачу у зв`язку з відкликанням позовних заяв та не усуненням нею цих недоліків.

12.04.2023 року позивачем всьоме подано до суду позов аналогічного змісту з аналогічними вимогами до того ж самого відповідача, адміністративній справі присвоєно №420/8099/23.

При цьому ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18.04.2023 року по справі №420/8099/23 було відкрито спрощене позовне провадження за аналогічними позовними вимогами, як і у даній адміністративній справі.

В подальшому ухвалою суду від 24.04.2023 року по справі №420/8099/23 адміністративний позов ОСОБА_1 був залишений без руху після відкриття провадження у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду.

Позивачем недоліків позовної заяви усунуто не було, а подано до суду уточнений адміністративний позов, в якому було змінено дату, з якої відповідач, на думку позивача, повинен здійснювати ОСОБА_3 перерахунок пенсії, а саме замість 02.04.2012 року вказано 01.02.2021 року.

Ухвалою суду від 01.05.2023 року по справі №420/8099/23 у зв`язку із не усуненням позивачем недоліків позовної заяви в частині пропуску строку звернення до суду, ОСОБА_3 було залишено без розгляду позовну заяву та в подальшому прийнято до розгляду уточнений адміністративний позов про перерахунок пенсії з 01.02.2021 року.

При цьому адміністративна справа №420/8099/23 за змістом позовних вимог є тотожною справі №420/2332/23 та відрізняється лише датою перерахунку пенсії, з якої відповідач за твердженням позивача повинен його здійснити.

На підставі вищевикладеного суд зазначає, що недоліки адміністративного позову у справі №420/2332/23 повинні бути усунені позивачем шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, а також належних доказів поважності причин пропуску позивачем такого строку; надання до суду адміністративного позову з викладенням позовних вимог відповідно до процесуальних положень статті 5 КАС України.

Суд також зауважує, що згідно ч.ч. 14, 15 ст. 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Частиною 2 ст. 241 КАС України визначено, що всі процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, а також клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Керуючись положеннями ст.ст. 2, 5-11, 160, 161, 171, 241-243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання протиправними дій та зобов`язати вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу для усунення недоліків позовної заяви 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, суд продовжує розгляд справи. У разі, якщо позивачем у встановлений судом строк не усунуто недоліків позовної заяви, позовна заява залишається без розгляду відповідно до приписів ч. 15 ст. 171 КАС України.

Ухвалу суду окремо від остаточного рішення суду у справі оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Головуючий суддя Білостоцький О.В.