Справа № 420/10615/23
Суддя: Корой С.М.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 травня 2023 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Корой С.М., розглянувши матеріали адміністративного позову Громадської організації "Молодіжний центр розвитку", Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання неправомірної відмови та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

10.05.2023 року до суду надійшов адміністративний позов Громадської організації "Молодіжний центр розвитку", Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, в якому позивач просить суд:

1. визнати відмову Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, надану у листі від 30.03.2023 року №112-23/99 пі неправомірною;

2. зобов`язати Департамент з питань виконання кримінальних покарань створити ініціативну групу для формування складу громадської ради при Департаменті з питань виконання кримінальних покарань, оприлюднивши інформацію про персональний склад ініціативної групи на офіційній сторінці в Фейсбуці та на власному інтернет-сайті протягом п`яти робочих днів з дня її утворення.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.172 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом адміністративного позову, суддя зазначає таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до п.1 ч.1, ч.4 ст.59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Так позивачами по даній справі є Громадська організація "Молодіжний центр розвитку" та Первинна профспілкова організація працівників територіальних органів Міністерства юстиції України.

Даний позов підписано адвокатом Юлією Базилєвою.

На підтвердження повноважень Юлії Базилєвої на підписання позову до суду надано ордер №1066928 від 09.05.2023 року згідно якого правова допомога надається Громадській організації "Молодіжний центр розвитку".

В той же до суду не надано доказів на підтвердження повноважень адвоката Юлії Базилєвої як представника Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України.

Адвокат Юлія Базилєва не є керівником Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України.

Жодних документів, передбачених ст.59 КАС України на підтвердження повноважень Юлії Базилєвої як представника Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до позовної заяви не надано.

Згідно п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки позовна заява Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України подана до суду без доказів на підтвердження повноважень Юлії Базилєвої на її підписання від імені саме Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України, суддя дійшов висновку, що позовна заява Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання неправомірної відмови та зобов`язання вчинити певні дії повернути Первинній профспілковій організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України відповідно п.3 ч.4 ст.169 КАС України підлягає поверненню позивачу.

Також, суддя вважає за необхідне роз`яснити Первинній профспілковій організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України, що відповідно до ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє її права на повторне звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Щодо позову позивача - Громадської організації "Молодіжний центр розвитку", Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання неправомірної відмови та зобов`язання вчинити певні дії, суддя зазначає.

Ознайомившись зі змістом адміністративного позову Громадської організації "Молодіжний центр розвитку", суддя дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст. 160, 161 КАС України.

Згідно з ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається, в тому числі, зміст позовних вимог.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

В прохальній частині позовної заяви позивач просить суд, зокрема, визнати протиправною відмову відповідача.

В позовній заяві позивач просить суд визнати відмову Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, надану у листі від 30.03.2023 року №112-23/99 пі неправомірною.

При цьому, відмова сама по собі не є рішенням чи дією суб`єкта владних повноважень, оскільки така відмова має бути відображена саме у рішенні суб`єкта владних повноважень або у його діях.

Таким чином, позивачу необхідно уточнити вказану позовну вимогу у відповідності до приписів ст.5 КАС України, з урахуванням вищевикладеного судом.

Суддя зазначає, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

При цьому, суддя вважає за необхідне зазначити, що відповідач має право на подання відзиву на позовну заяву, а отже має бути обізнаним відносно чого він має надавати таку заяву по суті справи.

Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.

Відповідно до положень ч.2 ст.173 КАС України остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті є завданням підготовчого провадження.

Згідно з вимогами ч.1 ст.47 КАС України позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.

Аналогічні висновки, викладені у постанові Верховного суду від 31.10.2018 року по справі №826/16958/17.

В той же час, суддя зазначає, що відповідно до ч.5 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Згідно з ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 2 статті 79 КАС України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Так, у позовній заяві позивач покликається на лист Департаменту з питань виконання кримінальних покарань, надану у листі від 30.03.2023 року №112-23/99 пі.

Однак, копії даного листа до суду не надано.

Таким чином, позивачу необхідно надати відповідні докази до суду разом із їх копією для відповідача.

При цьому суд зазначає, що згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч.4-5 ст.94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення

Також, суддя зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 1 Закону України "Про громадські організації" громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

При цьому, в Рішенні Конституційного Суду України від 28.11.2013 (справа N 1-17/2013) зазначено, що громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено у її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб.

Процесуальна правосуб`єктність громадської організації, як особи, що вправі звертатися до суду, визначена ч. 1 ст. 53 КАС України.

Нормами ч. 1 ст. 53 КАС України передбачено, що у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах.

Відтак, зі змісту п. 8 ч. 1 ст. 4 та ч. 1 ст. 53 КАС України слідує, що громадська організація наділена правом на звернення до суду в інтересах своїх членів, проте позивачами у таких справах виступають безпосередньо самі особи, адже з метою захисту їхніх прав та інтересів громадською організацією подається позов.

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у справі №804/6859/16 (постанова від 07.11.2018).

В такому випадку, з метою виконання вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, громадська організація повинна в позовній заяві зазначити прізвище, ім`я та по батькові, а також іншу інформацію про осіб, які є її членами та в інтересах яких подано позов, оскільки такі особи вважаються позивачами у справі.

Однак, вказаних вимог процесуального закону Громадська організація "Молодіжний центр розвитку" не дотрималася.

Згідно ч. 1 ст.169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду визначених судом доказів, уточненого позову (з копіями для відповідача) та доказів, визначених судде..

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання неправомірної відмови та зобов`язання вчинити певні дії повернути Первинній профспілковій організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України повернути без розгляду.

Адміністративний позов Громадської організації "Молодіжний центр розвитку", Первинної профспілкової організації працівників територіальних органів Міністерства юстиції України до Департаменту з питань виконання кримінальних покарань про визнання неправомірної відмови та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Копію цієї ухвали надіслати позивачу.

Встановити Громадській організації "Молодіжний центр розвитку" 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута заявнику.

Ухвала в частині повернення позову підлягає оскарженню у встановлений статтями 295, 297 та Перехідних положень КАС України строк і порядок.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 256 КАС України.

Суддя С.М. Корой