Справа № 520/12397/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2023-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

11 травня 2023 р. Справа № 520/12397/21

Харківський окружний адміністративний суд:

у складі головуючого судді Шляхової О.М.

за участю секретаря судового засідання Молчанової О.М.,

за участю представника відповідача Ломаки Є.О.

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, третя особа Державне підприємство "Благодатне" про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Фонду державного майна України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати затверджені 25.06.2021 постійною конкурсною комісією Фонду державного майна України рішення: про те, що конкурс на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне», оголошений на сайті Фонду державного майна України 18.05.2021, визнати таким, що відбувся, та про те, що враховуючи результати голосування переможцем конкурсного відбору на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне» визнати ОСОБА_2 , як такого, що набрав найбільшу кількість голосів та показав найкращі знання законодавства України з питань, що регулюють діяльність підприємства, знання економіки підприємства, стратегічного планування та операційного управління.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 по справі №520/12397/21 відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/12397/21 зупинено провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, третя особа Державне підприємство "Благодатне" про визнання протиправними та скасування рішень - до набрання законної сили судовим рішенням по справі №910/8778/21.

14.03.2023 поновлено провадження в адміністративній справі № 520/12397/21 та призначено розгляд справи у судовому засіданні на 28 березня 2023 року о 10:00 год. в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду.

У судове засідання, призначене на 28.03.2023 о 10:00 год., позивач та його представник не прибули, повідомлялися належним чином про що свідчить зворотне поштове відправлення на ім`я позивача та звіт щодо направлення судової кореспонденції електронною поштою представнику позивача.

Наступне судове засідання було призначене на 25.04.2023 о 10:30 про що позивачу засобами поштового зв`язку направлено повістку рекомендованим відправленням, яку отримано позивачем 05.04.2023, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення та звіт про направлення повістки електронною поштою представнику позивача.

У зв`язку з неявкою позивача в судове засідання, протокольною ухвалою суду від 25.04.2023 було визнано причини неявки позивача неповажними, відкладено судове засідання на 11.05.2023.

Позивачу та його представнику засобами електронного зв`язку була направлена судова повістка, що підтверджується звітом про направлення документів електронною поштою.

У судовому засіданні, призначеного на 11.05.2023 представник відповідача заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача до суду без поважних причин.

Вирішуючи питання про наявність підстав для залишення цієї позовної заяви без розгляду, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною другою статті 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Суд зазначає, що у розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Як ініціатор судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Велика Палата Верховного Суду в Постанові від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21 зазначила, що "пунктом 4 частини першої статті 240 КАС визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС, можливе виключно за наявності сукупності таких умов: а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання; б) ненадходження заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; в) неявка позивача в судове (підготовче) засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів".

Суд, розглядаючи клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду та щодо наслідків повторної неявки в судове засідання позивача, дійшов висновку, що його відсутність перешкоджає розгляду справи.

З огляду на те, що 11.05.2023 позивач у судове засідання повторно не прибув, причин неприбуття до суду не повідомив, клопотань щодо причин неявки до суду не направив, суд визнає причини неявки до суду неповажними.

Також, при наданні оцінки наслідкам повторної неявки позивача в судове засідання, суд враховує висновки Великої Палати Верховного Суду щодо застосування положень ст. 205 КАС України, викладені в постанові від 18.12.2019 по справі № 9901/949/18, в якій зазначено, зокрема: «Загальнообов`язкові процесуальні правила статті 205 КАС України є свого роду формою реалізації гарантій особи (кожного) на звернення до суду за захистом свого порушеного права чи обмеження свобод. У них іманентно презюмується, що кожен, хто звертається до суду за захистом свого права, відповідно до принципів верховенство права, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, гласності і відкритості судового процесу, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, буде активним учасником судового провадження, зможе безпосередньо чи опосередковано через свого представника отримати судовий захист свого права. Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані не те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження. Частина п`ята цієї статті сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду. Логіка цих норм така, що якщо позивач два і більше разів не з`явився в судове засідання на судові виклики, не повідомив причин неявки й не висловив свою позицію щодо можливості розгляду справи без його участі, не постав перед судом і не переконав його у тому, що відповідач щодо нього чинив протиправно чи незаконно, то тоді такими діями він фактично сигналізує про свою нехіть до спору. Законодавче формулювання частини п`ятої «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних правовідносин, які диктують її застосування.»

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Разом з цим суд зазначає, що у справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справи «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про задоволення клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання без поважних причин.

Керуючись ст.ст. 205, 240, 248, 256, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Клопотання представника Фонду державного майна України про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Фонду державного майна України (вул. Генерала Алмазова, буд. 18/9, м. Київ, 01113, ), третя особа - Державне підприємство "Благодатне" (вул. Жовтнева, буд. 16, с. Благодатне, Зміївський район, Харківська область, ) про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 15.05.2023.

Суддя Шляхова О.М.