Справа № 140/2144/23
Суддя: Смокович Віра Іванівна
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року ЛуцькСправа № 140/2144/23

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Смокович В.І., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» (далі ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС», товариство, позивач) звернувся до суду із позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі ГУ ДПС у Волинській області, контролюючий орган, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 15.11.2022, прийнятого ГУ ДПС у Волинській області.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 15.11.2022 ГУ ДПС у Волинській області було винесено вказане податкове повідомлення-рішення (далі ППР), яким до ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» застосовано штрафні санкції в сумі 96233,33 грн. за порушення термінів реєстрації податкових накладних.

Позивач не погоджується з таким рішенням, вважає його незаконним та таким, що підлягає скасуванню з наступних підстав.

Спірне рішення контролюючого органу винесено на підставі проведеної камеральної перевірки, результати якої оформлені відповідним актом № 6951/03-20-04-08/40300090 від 20.10.2022. Даний акт перевірки позивачу був направлений на четвертий робочий день, а не протягом трьох робочих днів, що є порушенням пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України (далі ПК України).

Спірне податкове повідомлення-рішення № прийняте 15.11.2022 та направлено на адресу позивача 17.11.2022, тобто не наступного робочого дня, чим порушено вимоги пункту першого розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204.

Позивач вказує, що податкове повідомлення-рішення № від 15.11.2022 підписане не уповноваженою на те особою. Так, відповідно до даних ЄДРПОУ уповноваженою особою ГУ ДПС у Волинській області є Лисеюк Сергій Миколайович, виконуючий обов`язки начальника, керівник. Проте ППР № від 15.11.2022 підписано начальником Луцького відділу податків і зборів з юридичних осіб ГУ ДПС у Волинській області Світланою Кравчук, при чому не надано жодних повноважень цієї особи на підпис ППР всупереч порядку № 1204.

Крім того у висновках акту перевірки зазначено, що камеральною перевіркою ТОВ «ОРБІТАБУД» () встановлено порушення п. 201.10 ст. 201 ПК України, проте у цих висновках відсутнє посилання на порушення ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» будь-яких норм чинного законодавства, а відтак не можна чітко кореспондувати ППР № від 15.11.2022 з актом перевірки.

Також вказує на те, що спірне рішення не відповідає вимогам чіткості підстав його прийняття в порушення принципу «належного урядування», сформованого в рішеннях Європейського суду з прав людини.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву, зареєстрованим 09.03.2023 за вхідним номером канцелярії суду 12816/23 позовні вимоги не визнав, мотивуючи тим, що ГУ ДПС у Волинській області проведена камеральна перевірка ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН), якою встановлено порушення вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України, а саме несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН: податкової накладної № 2 від 04.08.2022 (зареєстровано 02.09.2022, граничний термін реєстрації 31.08.2022) та податкової накладної № 3 від 04.08.2022 (зареєстровано 02.09.2022, граничний термін реєстрації 31.08.2022).

Результати перевірки оформлені актом перевірки від 20.10.2022 № 6951/03-20-04-08/40300090, на підставі якого винесено ППР № від 15.11.2022 на суму штрафних санкції 96233,33 грн.

Зазначає, що на офіційному сайті ГУ ДПС у Волинській області оприлюднено інформацію про посадових осіб, уповноважених на виконання делегованих функції. Наказом ГУ ДПС у Волинській області від 14.09.2022 № 393 начальника Луцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Волинській області Кравчук Світлану Миколаївну уповноважено, зокрема, підписувати ППР.

Вказує, що порушення строків надсилання акту перевірки позивачу не порушує його прав, оскільки за останнім зберігається можливість подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення до контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня наступного за днем отримання такого акту, як це передбачено пунктом 86.7 статті 86 ПК України.

Також зазначає, що пропуск строку надсилання ППР не є тим порушенням, яке спростовує правомірність нарахування грошового зобов`язання контролюючим органом та не може бути самостійною підставою для скасування оспорюваного ППР.

З урахуванням наведеного представник відповідача просить в задоволенні адміністративного позову відмовити (арк. спр. 38 - 39).

Інших заяв по суті справи чи клопотань на адресу суду від учасників справи не надходило.

Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) (арк. спр. 34).

Суд, перевіривши доводи позивача та відповідача у заявах по суті справи, дослідивши письмові докази на предмет належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємозв`язку доказів у їхній сукупності, встановив такі обставини.

ГУ ДПС у Волинській області проведена камеральна перевірка ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка оформлена актом № 6951/03-20-04-08/40300090 від 20.10.2022 (арк. спр. 11 - 15).

Актом перевірки встановлено порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН:

- податкової накладної № 2 від 04.08.2022, яка зареєстрована 02.09.2022, граничний термін реєстрації - 31.08.2022;

- податкової накладної № 3 від 04.08.2022, яка зареєстрована 02.09.2022, граничний термін реєстрації - 31.08.2022.

Податкова накладна № 2 сформована на суму ПДВ 540450,00 грн., № 3 на суму ПДВ 421883,33 грн.

Акт перевірки № 6951/03-20-04-08/40300090 від 20.10.2022 направлений на адресу ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» 25.10.2022, що підтверджується копією поштового конверту з трек-номером відправлення 43 2 та даними з сайту АТ «Укрпошта» за вказаним номером поштового відправлення. Відправлення вручено адресату 28.10.2022 (арк. спр. 16, 17).

На підставі вказаного акту перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення № від 15.11.2022 за підписом начальника Луцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління адміністрування юридичних осіб Світлани Кравчук за фактом несвоєчасної реєстрації податкових накладних на суму штрафних санкцій 96233,33 грн. (арк. спр. 6 - 7)

Як убачається з розрахунку штрафних санкції, застосованих у спірному ППР, такі були визначені в розмірі:

- 54045,00 грн. (10 % від суми ПДВ 540450,00 грн. за податковою накладною № 2 від 04.08.2022 за прострочення її реєстрації на 2 дні),

- 42188,33 грн. (10 % від суми ПДВ 421883,33 грн. за податковою накладною № 3 від 04.08.2022 за прострочення її реєстрації на 2 дні) (арк. спр. 8).

Аналогічний розрахунок штрафних санкцій наведений в акті перевірки № 6951/03-20-04-08/40300090 від 20.10.2022 (арк. спр. 14).

Податкове повідомлення-рішення № від 15.11.2022 направлено на адресу ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» 17.11.2022, що підтверджується копією поштового конверту з трек-номером відправлення 43 3 та даними з сайту АТ «Укрпошта» за вказаним номером поштового відправлення. Відправлення вручено адресату 22.11.2022 (арк. спр. 9, 10).

Не погоджуючись з ППР № від 15.11.2022 позивач подав до ДПС України первинну скаргу (арк. спр. 18 - 21).

За результатами розгляду скарги ДПС України своїм рішенням № 2247/6/99-00-06-03-01-06 від 30.01.2023 скаргу залишила без задоволення, а ППР ГУ ДПС у Волинській області № від 15.11.2022 без змін (арк. спр. 24 - 27).

Уважаючи ППР № від 15.11.2022 незаконним та таким, що підлягає скасуванню з підстав наведених у позовній заяві, ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» звернулося до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства встановлені Податковим кодексом України (далі - ПК України).

Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до підпункту 19-1.1.1 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.

Згідно з положеннями підпунктів 20.1.18, 20.1.19 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право: визначати у порядку, встановленому цим Кодексом, суми податкових та грошових зобов`язань платників податків; застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 14.1.157 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

З системного аналізу вказаних норм ПК України випливає, що виключним правом та повноваженнями на застосовування до платників податків передбачених законом фінансових (штрафних) санкцій (штрафів), прийняття податкових повідомлень-рішень наділені суб`єкти владних повноважень, що відповідно до норм ПК України мають статус «контролюючого органу».

В свою чергу, згідно з пунктом 41.1 статті 41 ПК України, контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.

Пунктом 20.4 статті 20 ПК України визначений порядок передачі повноважень посадових (службових) осіб контролюючого органу у межах цього ж органу, зокрема, зазначено, що керівник контролюючого органу має право надавати посадовим (службовим) особам такого органу повноваження на виконання певних функцій, передбачених цим Кодексом, законодавством з питань сплати єдиного внеску, законодавством з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, за погодженням з керівником центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Згідно підпункту 21.1.8 пункту 21.1 статті 21 ПК України посадові особи контролюючих органів зобов`язані оприлюднювати на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, перелік уповноважених осіб контролюючого органу та переданих таким особам функцій у випадках, передбачених цим Кодексом.

При цьому, підпунктом 14.1.137-1 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що уповноважена особа контролюючого органу - посадова (службова) особа контролюючого органу, уповноважена керівником такого органу на виконання певних його функцій в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Отже, з наведеного вбачається, що вказаною нормою ПК України визначено право керівника податкового органу надавати посадовим (службовим) особам такого органу певних повноважень та функцій при здійсненні ними завдань як контролюючого органу щодо дотримання податкового законодавства.

Як убачається з наказу ГУ ДПС у Волинській області № 393 від 14.09.2022 за підписом виконуючого обов`язки начальника Сергія Лисеюка, відповідно до підпункту 14.1.137-1 пункту 14.1 статті 14, пункту 20.4 статті 20 ПК України, наказу ДПС № 389 від 31.07.2020 «Про затвердження Порядку делегування повноважень посадовим (службовим) особам апарату та територіальних органів ДПС», підпункту 18 пункту 11 Положення про ГУ ДПС у Волинській області, затвердженого наказом ДПС від 12.11.2020 № 643, враховуючи лист ДПС від 13.09.2022 № 10399/7/99-00-04-03-02-07, уповноважено Кравчук Світлану Миколаївну начальника Луцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Волинській області, в тому числі на:

прийняття податкових повідомлень-рішень за результатами камеральних перевірок, передбачених: зокрема ст. 120-1 «Порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної» ПК України (арк. спр. 40 41).

Оскільки спірне ППР винесене за підписом начальника Луцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Волинській області Світлани Кравчук, яка уповноважена на вчинення таких дій у передбачений Законом спосіб, доводи позивача щодо підписання оскаржуваного ППР не уповноваженою на те особою не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Стосовно доводів позивача щодо несвоєчасного надсилання контролюючим органом на його адресу акту перевірки та спірного ППР, суд зазначає наступне.

Порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 у справа №813/1790/18, у постанові від 22.05.2020 року у справі № 825/2328/16.

Отже, порушення строків надсилання на адресу позивача акту перевірки та спірного ППР не впливає на зміст прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення та не може мати наслідком його скасування, оскільки у разі дотримання цих строків таке рішення не могло бути іншим, ніж те яке прийняте.

Щодо зазначення у висновках акту перевірки № 6951/03-20-04-08/40300090 від 20.10.2022 про результати камеральної перевірки ТОВ «ОРБІТАБУД» () суд зазначає наступне.

Даний акт перевірки оформлений за результатами камеральної перевірки ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що вбачається із повного його змісту. Цим же актом встановлено несвоєчасність подачі на реєстрацію ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» податкових накладних №№ 2 та 3 від 04.08.2022, що позивачем не заперечується. Тому очевидним є факт допущення описки у висновках акту перевірки, де замість «ТОВ «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» ()» помилково вказано «ТОВ «ОРБІТАБУД» ()»

Вказане порушення з огляду на його суто формальний характер не впливає на дійсність акту індивідуальної дії, який оспорюється позивачем з цих підстав.

Крім того, суд зауважує, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки) (пункт 86.7 статті 86 ПК України).

З матеріалів справи убачається, що після отримання акту перевірки, позивач не скористався правом подати відповідні заперечення, в тому числі щодо зазначення у висновках акта перевірки ТОВ «ОРБІТАБУД» ().

Щодо процедурних питань, які могли вплинути на прийняття спірного рішення та щодо змісту самого порушення, зафіксованого актом перевірки суд звертає увагу на слідуюче.

Згідно з пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У силу приписів підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Зміст наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що здійснюючи камеральну перевірку відповідач діяв у спосіб і у межах визначених Законом.

Приписами пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Приписами пункту 120.1-1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

З огляну на те, що реєстрація податкових накладних № 2 та № 3 від 04.08.2022 року здійснена 02.09.2022, при граничному терміні реєстрації 31.08.2022 порушено строк її реєстрації на 2 дні.

Відтак, за такі строки порушення реєстрації вказаних податкових накладних (до 15 календарних днів) застосовується штраф в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних.

Як убачається із розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних такі були визначені в розмірі:

- 54045,00 грн. (10 % від суми ПДВ 540450,00 грн. за податковою накладною № 2 від 04.08.2022 за прострочення її реєстрації на 2 дні),

- 42188,33 грн. (10 % від суми ПДВ 421883,33 грн. за податковою накладною № 3 від 04.08.2022 за прострочення її реєстрації на 2 дні)

Загальна сума штрафу становить 96233,33 грн.

Така ж сума штрафу вказана у спірній ППР.

Крім того, суд зважає на те, що позивачем не заперечується факт несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, суми вказаних у них податку, як і не заперечується правильність проведених відповідачем розрахунків розміру штрафу.

На підставі викладеного, суд дійшов до висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем правомірно та у межах наданих останньому повноважень.

Відповідач довів правомірність свого рішення, натомість позивач має спростувати доводи суб`єкта владних повноважень, якщо їх обґрунтованість заперечує.

За встановлених в цій справі обставин, та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими.

При цьому, суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, виконано покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення є обґрунтованим, прийнятим у відповідності до норм чинного законодавства, у зв`язку із чим є правомірним, а тому не підлягає скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, оскільки в задоволенні позову відмовлено повністю.

Керуючись статтями 2, 9, 72-77, 139, 244-246, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНВЕСТ ПАРТНЕРС» (43000, Волинська область, місто Луцьк, проспект Перемоги, будинок 30, ідентифікаційний код юридичної особи 40300090) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, місто Луцьк, Київський майдан, 4, ідентифікаційний код відокремленого підрозділу юридичної особи 44106679) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.І. Смокович