Справа № 420/19870/21
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2023 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.,

Секретаря судового засідання Болдир Я.Ю.

За участі сторін:

Від позивача: Тунік В.М.

Від відповідача: Слободяник І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративною позовною заявою Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси (вул. Отамана Головатого, 89, м. Одеса, 65003) до Одеської міської ради (; пл.Думська, 1, м. Одеса, 65026) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

23 жовтня 2021 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси до Одеської міської ради, у якій позивач просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Одеської міської ради щодо не взяття на облік безхазяйного майна, а саме а саме дамбу Хаджибейського лиману, яка розташована вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820) і має довжину приблизно 4 км від с. Латівка до с. Усатове, ширину до 14 метрів та орієнтовну площу 56000 м2;

зобов`язати Одеську міську раду вчинити дії, спрямовані на взяття на облік безхазяйного майна, шляхом звернення із заявою про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме дамбу Хаджибейського лиману, яка розташована вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820) і має довжину приблизно 4 км від с. Латівка до с. Усатове, ширину до 14 метрів та орієнтовну площу 56000 м2.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа №420/19870/21 розподілена на суддю Аракелян М.М.

В обґрунтування вимог позову, зокрема, зазначено, що обов`язок Одеської міської ради щодо прийняття на облік та набуття права власності на безхазяйне майно (дамби Хаджибейського лиману) випливає не тільки із вимог Цивільного кодексу, а і Кодексу цивільного захисту України для попередження виникнення надзвичайної ситуації. Адже відсутність власника дамби Хаджибейського лиману є одним із стримуючих факторів планування та вжиття заходів щодо її належного утримання, ця дамба розташована вздовж автомобільної дороги державного значення М-28 Одеса-Южний, частина якої проходить територією міста Одеси.

Проте Одеська міська рада не вживає заходів щодо взяття на облік цього майна, що є безхазяйним та перебуває в межах адміністративної території міста Одеси.

Ухвалою суду від 28.10.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 22.11.2021 року, яке було відкладено на 13.12.2021 року.

22.11.2021 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст.240 КАС України; у задоволенні клопотання відмовлено ухвалою суду від 13.12.2021 року.

Заперечуючи проти позову, відповідач зазначив, що:

- інтересами держави, за захистом яких прокурор звернувся до суду, є запобігання виникненню надзвичайних ситуацій, пов`язаних із водним фактором руйнування ділянки автодороги загального користування державного значення, розташованої на дамбі Хаджибейського лиману, проте існує ціла державна система органів цивільного захисту, що включає ряд органів різного рівня та спрямування, основним завданням яких і є вжиття заходів, направлених на запобігання виникнення надзвичайних ситуацій;

- надані відповідачем разом із відзивом на позовну заяву докази свідчать про те, що питання стану Дамби та заходів, необхідних для запобігання виникнення надзвичайної ситуації, серед яких визначення балансоутримувача дамби, вирішується на найвищому рівні уповноваженими на це органами єдиної державної системи цивільного захисту;

- Одеської міською радою в межах покладених на неї законодавством повноважень вживаються заходи, спрямовані на запобігання виникнення надзвичайної ситуації, пов`язаної з аварійним станом Дамби;

- для наділення будь-якої речі статусом безхазяйної необхідно визначити, що вона не має власника або її власник невідомий. Проте, матеріали справи не містять жодних доказів того, що Суворовська прокуратура міста Одеси вживала будь-які заходи з метою з`ясування обставин спорудження дамби, перебування її на балансі інших суб`єктів, державної реєстрації прав на Дамбу, тощо;

- Переліком державного майна України, що передається до власності адміністративно-територіальних одиниць (комунальної власності), не передбачається передачі з державної у комунальну власність категорії об`єктів, до яких могла б належати Дамба;

- позивач не дослідив обставин спорудження Дамби та відповідної форми власності. Позивачем не з`ясовано того факту, що відповідно до законодавства, чинного на момент будівництва дамби, остання не могла перебувати в іншій формі власності, аніж державній, тоді як жодних доказів передачі дамби з державної у комунальну власність матеріали справи не містять;

- зобов`язання Одеську міську рада вжити заходів, спрямованих на набуття у комунальну власність дамби Хаджибейського лиману, за відсутності належних, достатніх та достовірних доказів того, що таке майно є дійсно безхазяйним, вибуло з власності держави та не перебуває у власності інших осіб, може призвести до порушення прав держави, яка ініціювала спорудження дамби, та створити ризики подальшого оскарження відповідного права комунальної власності;

- зазначаючи про наявність підстав для взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, Суворовська окружна прокуратура міста Одеси не дослідила питання, чи наділена дамба Хаджибейського лиману ознаками об`єкта нерухомого майна, права на який підлягають державній реєстрації в розумінні законодавства у сфері державної реєстрації речових в листі Одеського міського голови від 16.12.2015 року № 02.2-15МГ/318 та протоколі Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради від 05.03.2021 року № 2, зазначено про те, що дамба Хаджибейського лиману не є класичною гідротехнічною спорудою і по надійності не відповідає необхідному класу капітальності;

- 05.03.2021 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради останньою було вирішено звернутися до Одеської обласної державної адміністрації з клопотанням щодо визначення та погодження статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги вздовж Хаджибейського лиману;

- взяттю на облік як безхазяйне майно підлягають виключно об`єкти, які відповідають ознакам нерухомого майна, щодо яких визначено тип споруди, а також яким присвоєно адресу. Натомість, позовна заява Суворовської окружної прокуратури міста Одеси не містить жодних доказів, з яких виходив позивач, визначаючи дамбу Хаджибейського лиману гідротехнічною спорудою, яка є об`єктом нерухомого майна;

- набуття права власності на безхазяйне майно є правом, а не обов`язком особи та має здійснюватися в добровільному порядку шляхом вільного волевиявлення відповідного суб`єкта, тоді як позовна вимога Суворовської окружної прокуратури міста Одеси зводиться до вимог щодо набуття Одеською міською радою права власності на дамбу Хаджибейського лиману в примусовому порядку, що є неприпустимим.

Ухвалою суду від 13.12.2021 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та призначено підготовче засідання на 10.01.2022 року.

Підготовче засідання, призначене на 10.01.2022 року не відбулось у зв`язку із перебуванням судді Аракелян М.М. у відпустці та було перенесено на 24.01.2022 року, а потім на 17.02.2022 року та 09.03.2022 року у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді.

03.12.2022 року позивач подав суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що:

- відповідач не звертає увагу на предмет позову прокурора, в якому акцентується увага не на вжитих заходах органів місцевого самоврядування і державної влади, спрямовані на запобігання виникненню надзвичайної ситуації, а на бездіяльність Одеської міської ради щодо взяття на облік безхазяйного майна;

- Служба автомобільних доріг в Одеській області листом від 22.04.2021 року повідомила про відсутність будь-яких документів, що вказують на власника дамби та її технічні характеристики;

- Басейнове управління водних ресурсів річок Причорномор`я та нижнього Дунаю 06.04.2021 року надало лише орієнтовне інформацію про дату спорудження Дамби та її технічний стан, проте даних про постановлення на баланс, проведення інвентаризації, а також оформлення права власності не надано;

- Хаджибейська дамба, це гідротехнічна споруда; згідно ч.1 ст.9 ЗУ «Про меліорацію земель» встановлено, що право власності на інженерну інфраструктуру меліоративних систем та її окремі об`єкти (меліоративну мережу з гідротехнічними спорудами і насосними станціями, захисні дамби, спостережну мережу, дороги і споруди на них), може належати державі, територіальним громадам сіл, селищ і міст, юридичним особам та громадянам з урахуванням обмежень, передбачених законами України. Тобто законом передбачено набуття права власності на захисні дамби усіма учасниками цивільних відносин;

- у позовних вимогах прокурора вказується на необхідність взяття на облік Дамби; позовна вимога про визнання права власності на дамбу відсутня, оскільки таке рішення може ухвалити лише суд за зверненням органу місцевого самоврядування.

09.12.2021 року Одеська міська рада подала суду клопотання про залишення позовної заяви на підставі п.1 ч.1 ст.240 КАС України, у задоволенні якого відмовлено ухвалою суду від 03.11.2022 року.

30.12.2021 року відповідач подав суду заперечення на відповідь на відзив, зміст яких є майже ідентичним відзиву на позовну заяву.

30.12.2021 року Одеська міська рада подала суду клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України, у задоволенні якого відмовлено ухвалою суду від 06.10.2022 року.

02.01.2022 року відповідач подав суду додаткові пояснення, в яких, зокрема, зазначила, що:

- Дамба є державним майном, а органами, які можуть здійснювати управління та розпорядження об`єктами майна, що перебуває у державній власності є Кабмін України, Фонд держмайна України, Одеська обласна державна адміністрація, а передача державного майна у комунальну власність здійснюється виключно на підставі відповідних власно-управлінських рішень відповідних суб`єктів;

- Дамба розташована поза межами міста Одеси, що взагалі виключає законодавчо визначені підстави для взяття дамби на облік як безхазяйне майно та проведення державної реєстрації прав на неї Одеською міською радою.

09.01.2023 року прокурор подав суду пояснення, в яких зазначив, зокрема, що Дамба розташована на території міста Одеси, що також підтверджується рішенням Одеської міської ради від 11.12.2019 року №5477-VII, копію якого долучено до матеріалів адміністративного позову. Одеська обласна державна адміністрація не має права набувати право власності на безхазяйну річ дамбу Хаджибейського лиману в порядку ст.335 ЦК України, оскільки законодавцем чітко передбачено, що безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом лише за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені.

Підготовче засідання, призначене на 09.03.2022 року не відбулось у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та припиненням розгляду справ у відкритих судових засіданнях в Одеському окружному адміністративному суді.

05.09.2022 року у справі було призначене підготовче засідання на 13.09.2022 року, яке було перенесено на 06.10.2022 року.

У підготовчому засіданні 06.10.2022 року було оголошено перерву до 11.10.2022 року.

Підготовчі засідання, призначені на 11.10.2022 року та 20.10.2022 року не відбулись у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги та евакуацією працівників та відвідувачів суду із приміщення суду на час повітряної тривоги Ухвалою суду від 03.11.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 17.11.2022 року.

У судовому засіданні 17.11.2022 року оголошено перерву до 01.12.2022 року.

Судове засідання, призначене на 01.12.2022 року не відбулось у зв`язку із перебуванням судді у відпустці та було перенесено на 20.12.2022 року.

У судовому засідання 20.12.2022 року оголошено перерву до 12.01.2023 року.

Судове засідання, призначене на 12.01.2023 року не відбулось у зв`язку із відсутністю електропостачання у приміщенні суду та було перенесено на 26.01.2023 року а потім на 14.02.2023 року у зв`язку із оголошенням повітряної тривоги в м.Одесі та Одеській області; перенесено на 07.03.2023 року.

Судове засідання, призначене на 14.02.2023 року не відбулось у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді та було перенесено на 07.03.2023 року, а потім на 29.03.2023 року у зв`язку із перебуванням судді у відпустці.

У судовому засіданні 29.03.2023 року за клопотанням представника відповідача було оголошено перерву до 25.04.2023 року.

У судових засіданнях прокурор просив задовольнити позовні вимоги, представник відповідача відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та поданих письмових поясненнях.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд встановив наступне.

Спір в даній справі ініційований прокурором з підстав невиконання Одеською міськрадою законодавчо визначеного (ст.335 ЦК України, ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні») обов`язку зі взяття на облік дамби Хаджибейського лиману (надалі - Дамба) з метою подальшого оформлення права комунальної власності на Дамбу як об`єкт нерухомого майна за встановленою Порядком, затвердженим постановою Кабміну України №1127, процедурою.

При цьому прокурор стверджує, що Дамба є об`єктом, що не має власника, чим створюється загроза виникнення надзвичайної ситуації внаслідок відсутності балансоутримувача Дамби, який би опікувався підтриманням її належного стану.

Натомість, відповідач наполягає та тому, що власником Дамби є Держава і Дамба є об`єктом державної власності з моменту її спорудження ще за часів існуванням СРСР.

Поряд із цим, відповідач заперечує те, що цей об`єкт розташований в адміністративних межах м.Одеси, що виключає можливість покладення на Одеську міську раду обов`язку взяти її на облік як безхазяйне майно.

Судом встановлено, що 26.05.2017 року між Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради та ТОВ «Будівельна компанія «Промбудсервіс» укладено договір № 47-17/П на виконання робіт «Першочергові заходи щодо запобігання руйнування дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі. Капітальний ремонт тіла дамби. Коригування» (т.2, а.с.183-190).

28.08.2017 року між Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради та ТОВ «Будівельна компанія «Промбудсервіс» укладено договір № 106-17/П на виконання робіт «Капітальний ремонт дамби Хаджибейського лиману у м. Одесі» (т.1, а.с.205-208).

02.04.2019 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-15МГ/74 щодо недопущення руйнування дамби Хаджибейського лиману та сприяння у наданні експертного висновку про рівень надзвичайної ситуації, яка може виникнути внаслідок руйнування дамби лиману, зокрема, шляхом ініціювання перед Державною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки і надзвичайних ситуацій питання виділення коштів з резервного фонду державного бюджету на проведення заходів на реконструкцію скидного каналу ()

17.09.2019 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-14/2314 щодо визначення балансоутримувача дамби та Хаджибейського лиману та виділення коштів з бюджету Одеської області та Державного бюджету України на 2020 рік місцевому бюджету м. Одеси на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

17.09.2019 року Одеський міський голова звернувся до Міністра розвитку громад і територій України з листом № 02.2-14/2384 щодо сприяння у виділенні з Державного бюджету України на 2020 рік місцевому бюджету м. Одеси коштів на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

11.12.2019 року Одеська міська рада прийняла рішення № 5477-VII «Про звернення Одеської міської ради до Прем`єр-міністра України Гончарука О.В.» щодо вирішення проблеми утримання дамби Хаджибейського лиману та прийняття рішення про необхідність будівництва самопливного скидного трубопроводу (т.1, а.с.67-68).

16.01.2020 року Державне агентство водних ресурсів звернулося до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 253/4/10/11-20, в якому повідомило, що дамба Хаджибейського лиману обліковується на балансі Служби автомобільних доріг в Одеській області.

13.03.2020 року Одеський міський голова звернувся до голови Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-15МГ/52 з проханням звернутися до відповідних органів державної влади України з питання виділення з Державного бюджету України на 2020 рік бюджету м. Одеси коштів на реконструкцію дамби Хаджибейського лиману.

06.05.2020 року Одеський міський голова звернувся до Прем`єр-міністра України з листом № 02.2-15МГ/113 щодо запобігання виникненню надзвичайної ситуації та проханням виділити з Державного бюджету України на 2020 рік бюджету м. Одеси кошти на реалізацію заходів реконструкції дамби Хаджибейського лиману.

25.05.2020 року Міністерство інфраструктури України звернулося до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 4557/2/01-10/23/1-20 з проханням вжити відповідні заходи щодо визначення балансоутримувача дамби Хаджибейського лиману та проведення невідкладних ремонтних робіт для пришвидшення відновлення її належного технічного стану.

30.07.2020 року перший заступник Одеського міського голови звернувся до Одеської обласної державної адміністрації з листом № 02.2-03/787 з метою виконання комплексу заходів необхідних для запобігання дамби Хаджибейського лиману, в тому числі, визнaчeння статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги загального користування державного значення та визначення балансоутримувача.

04.11.2020 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації розглядалося питання щодо аварійного стану дамби Хаджибейського лиману, проведення невідкладних аварійно-відновлювальних робіт та визначення балансоутримувача дамби.

Відповідно до протоколу комісії від 04.11.2020 року № 49 дамба Хаджибейського лиману вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820 (Обхід м.Одеса) до цього часу не визначена як гідроспоруда і не мас балансоутримувача. На балансі Служби автомобільних доріг перебуває лише проїжджа частина автодороги V -28. Така ситуація не дає змоги вирішити питання щодо реконструкції ділянки автодороги «Обхід м. Одеса» у законодавчому порядку. За результатами обговорення питання Комісією з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації вирішено: визнати аварійним стан дамби Хаджибейського лиману як загрозу виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру; рекомендувати Одеській міській раді: враховуючи, що гідротехнічна споруда (дамба) розташована в межах адміністративної території м. Одеса, визначити балансоутримувача дамби; замовити виготовлення технічного паспорта гідротехнічної споруди, що виконує функцію дамби та перебуває під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-28 вздовж Хаджибейського лиману; за результатами складеного технічного паспорта дамби провести відповідні розрахунки на виконання першочергових (відновлювальних) робіт та надати їх до Одеської обласної державної адміністрації для підготовки звернення до Кабінету Міністрів України щодо виділення коштів з Державного бюджету України.

02.03.2021 року відбулося виїзне засідання керівництва Одеської області, міста Одеси та ГУ ДСНС Україна в Одеській області, в ході якого встановлено, що внаслідок аварійного стану ділянок проходження трубопроводів від насосних станцій № 4 і № 5, які прокладено в тілі дамби Хаджибейського лиману, ймовірне виникнення прориву, що може призвести до катастрофічного затоплення значної території міста Одеси.

05.03.2021 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради розглядалося питання щодо організації виконання заходів із запобігання виникненню надзвичайної ситуації природного та техногенного характеру за умов прориву дамби Хаджибейського лиману.

Відповідно до протоколу комісії фактично дамба Хаджибейського лиману не є класичною гідротехнічною спорудою і по надійності не відповідає необхідному класу капітальності. Проблема утримання дамби у безпечному технічному стані існує практично із часів її спорудження та залежить від підвищення рівня води в лимані. Для запобігання виникненню надзвичайної ситуації необхідно вирішити ряд питань, а саме: визначити юридичний статус насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01; визначити балансоутримувача дамби з подальшим відпрацюванням технічного паспорта та експертного висновку стану дамби; провести проектні роботи зі здійснення капітальних робіт з реконструкції дамби (будівництво нової дамби, посилення, укріплення «тіла» дамби);надати експертний висновок та класифікацію ситуації з «тілом» дамби Хаджибейського лиману як передумовою та загрозою виникнення надзвичайної, ситуації техногенного характеру державного рівня відповідно до Національного класифікатора ДК 019:2010 «Класифікатор надзвичайних ситуацій» та вимог постанови Кабінету Міністрів України від 24 березня 2004 року № 368 «Про затвердження Порядку класифікації надзвичайних ситуацій за їх рівнями», як Код НС-11110 «Внаслідок прориву греблі (дамби, шлюзу тощо) з утворенням хвилі прориву та катастрофічного затоплення». Після зазначеного пропонується провести відповідні роботи з реконструкції дамби. Здійснення такого комплексу заходів щодо реконструкції вирішить питання запобігання потенційної загрози підтоплення частини міста.

За результатами обговорення питання Комісією з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого комітету Одеської міської ради вирішено:звернутися до Одеської обласної державної адміністрації з клопотанням щодо: визначення та погодження статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01 балансоутримувача дамби (тіла вздовж Хаджибейського лиману, визначення дамби) та вжиття відповідних заходів щодо відпрацювання паспорта об`єкта (технічного паспорта) будівництва з визначенням його технічного стану.

У листі Басейнового управління водних ресурсів річок Причорномор`я та нижнього Дунаю від 06.04.2021 року №08-24/03-421 зазначено, що Хаджибейська дамба це гідротехнічна споруда, яка розташована у межах м.Одеса на Хаджибейському лимані (т.1,а.с.45).

22.04.2021 року листом від № 01-1308/06 Служба автомобільних доріг в Одеській області надала відповідь на запит Одеської обласної прокуратури, в якому повідомила, що документи, що посвідчують технічні характеристики дамби, поставлення її на баланс, проведення інвентаризації, а також оформлення права власності на дамбу у Службі автомобільних доріг в Одеській області відсутні. Служба не є п власником чи балансоутримувачем, на балансі служби на теперішній час не знаходиться і раніше не перебувала. У служби відсутня інформація про її приналежність та/або власника дамби.

11.05.2021 року Одеська з обласна державна адміністрація звернулася до Кабінету Міністрів України з листом № 4281/2/01-12/4145-2-21 (т.1, а.с.17-18), в якому зазначається, що обласною державною адміністрацією розглядається варіант можливості набуття права власності на безхазяйну річ - гідротехнічну споруду дамби (тіла дамби) Хаджибейського лиману у визначеному ст. 335 ЦК України порядку з подальшою передачею зазначеного об`єкта після приведення його до нормативно-технічного стану.

27.07.2021 року на позачерговому засіданні Комісії з питань техногенно- екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Одеської обласної державної адміністрації розглядалося питання щодо визначення статусу насипу під дорожнім покриттям автомобільної дороги М-05-01 вздовж Хаджибейського лиману (банансоутримувача дамби), за результатом чого вирішено: 1) Департаменту з питань цивільного захисту, оборонної роботи та взаємодії з правоохоронними органами облдержадміністрації створити постійно діючу комісію щодо вирішення проблемних питань Чорного моря, Куяльницького та Хаджибейського лиманів; 2) за результатами засідання комісії підготувати та направити до Ради Національної Безпеки і Оборона України пропозиції для підготовки технічної документації щодо виконання проектних та першочергових аварійно- відновлюваних робіт ділянки автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса - Южний - /М-14/ з під`їздами Обхід м. Одеси; 3) звернутися до Міністерства економіки України для підготовки пропозицій щодо розробки державної програми з проектом відновлювальних робіт Хаджибейської дамби; 4) питання щодо визначення балансоутримувача Хаджибейської дамби буде вирішено після завершення будівельних робіт.

13.08.2021 року на позачерговому засіданні Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій розглядалося питання щодо статусу та подальших заходів з ремонту і укріплення гідротехнічної споруди - дамби Хаджибейського лиману, за результатом чого вирішено: 1) Одеській обласній державній адміністрації разом з Мінінфраструктури, Укравтодором за участю Одеської міської ради: провести технічне обстеження дамби Хаджибейського лиману з метою визначення її технічного стану та подальших заходів щодо її ремонту і укріплення; результати проведеного обстеження надати Мінрегіону.

03.09.2021 року перший заступник Одеського міського голови звернувся до Міністра інфраструктури України з листом № 02.2-16вих/456 з проханням ініціювати виділення бюджету Одеської міської територіальної громади фінансування з Державного бюджету України в рамках програми «Велике будівництво» на реалізацію важливих для регіону та держави заходів по зниженню рівня води в Хаджибейському лимані.

20.10.2021 року Міністерством інфраструктури України листом № 13782/27/10-21 надано відповідь, в якій зазначено, що у разі надходження експертних висновків від Мінрегіону та ДСНС, пропозицій від Мінфіну, обґрунтувань і розрахунків, в тому числі інформації щодо визначення статусу дамби та набуття права власності на неї від Одеської облдержадміністрації, Мінекономіки опрацює їх та подасть до Кабінету Міністрів України пропозиції щодо виділення коштів з резервного фонду державного бюджету з метою здійснення заходів із запобігання виникненню надзвичайної ситуації на дамбі Хаджибейського лиману.

З матеріалів справи вбачається, що розпорядженням Раднарокому СРСР від 18.05.1941 року №1503, Раднаркому УРСР було дозволено у 1941-1942 роках провести роботи по будівництву каналу, який з`єднає Хаджибейський лиман з морем.

Суд зазначає, що станом на момент прийняття вищенаведеного розпорядження Раднаркому СРСР і до 1990 року комунальної форми власності не існувало.

Згідно із ст. 5 Конституції Української Соціалістичної Республіки, прийнятої 30.01.1937 року (чинної на момент прийняття розпорядження Раднаркому СРСР), соціалістична власність в УРСР має або форму державної власності (всенародне добро), або форму кооперативно-колгоспної власності (власність окремих колгоспів, власність кооперативних об`єднань).

Статтею 6 Конституції УСР передбачено, що земля, її надра, води, ліси, заводи, фабрики, шахти, рудні, залізничний, водний і повітряний транспорт, банки, засоби зв`язку, організовані державою великі сільськогосподарські підприємства (радгоспи, машинно-тракторні станції і т.п.), а також комунальні підприємства і основний житловий фонд у містах і промислових пунктах є державною власністю, тобто всенародним добром.

Згідно із п. 68 Цивільного кодексу УРСР 1922 року майно, власник якого є невідомий (безгосподарне майно), переходить у власність держави в порядку, визначеному спеціальним законом. Відповідно до ч. 1 ст. 137 Цивільного кодексу Української PCP 1963 року майно, яке не має власника або власник якого невідомий (безхазяйне майно), надходить у власність держави за рішенням виконавчого комітету районної, міської Ради народних депутатів, винесеним за заявою фінансового органу.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону Української РСР «Про місцеві Ради народних депутатів Української PCP та місцеве самоврядування» від 07.12.1990 року розпорядження і управління комунальною власністю здійснюють від імені населення адміністративно- територіальних одиниць відповідні місцеві Ради народних депутатів та уповноважені ними інші органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч.3 ст. 7 Закону до комунальної власності належить майно, яке передається безоплатно Союзом PCP і Українською PCP, іншими суб`єктами, а також майно, яке створюється і купується місцевими Радами народних депутатів за рахунок належних їм коштів.

05.11.1991 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 311 «Про розмежування державного майна України між загальнодержавною (республіканською) власністю і власністю адміністративно-територіальних одиниць (комунальною) власністю», якою затверджено перелік державного майна України, яке передається до власності адміністративно-територіальних одиниць (комунальної власності).

У цьому переліку не передбачається передачі з державної у комунальну власність категорії об`єктів, до яких можливо віднести дамбу Хаджибейського лиману.

Одеською обласною радою народних депутатів 25.11.1991 року прийнято рішення №266-ХХІ «Про розмежування державного майна між власністю Обласної ради, міст обласного значення та районів області», яким затверджено новий Перелік об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст області, управління якими здійснює обласна рада (далі Перелік), станом на 1 вересня 2006 року.

У цьому переліку не визначено передачу з державної у комунальну власність дамби Хаджибейського лиману.

Прокурором не доведено,що Дамба вибула з державної власності та є безхазяйним майном, належних та допустимих доказів цього суду не надано.

Відповідно до ст.335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Безхазяйні рухомі речі можуть набуватися у власність за набувальною давністю, крім випадків, встановлених статтями 336, 338, 341 і 343 цього Кодексу. Особливості набуття організацією водокористувачів права власності на безхазяйні об`єкти меліоративних систем визначаються законом. Особливості набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди для цілей аквакультури визначаються законом.

Згідно пунктів 82-88 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабміну України від 25.12.2015 року №1127, Взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. Під час розгляду заяви державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації прав на майно, щодо якого подано таку заяву. У разі коли підставою для взяття на облік нерухомого майна є відмова власника від права власності на таке майно, державний реєстратор встановлює наявність (відсутність) державної реєстрації припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою від права власності. За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічну інвентаризацію відповідного закінченого будівництвом об`єкта чи об`єкта незавершеного будівництва, отриманих державним реєстратором з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості. Датою та часом взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вважаються дата та час реєстрації відповідної заяви, за результатом розгляду якої державним реєстратором прийнято рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна. За наявності підстав для відмови у взятті на облік безхазяйного нерухомого майна державний реєстратор приймає відповідне рішення, яке повинне містити вичерпний перелік обставин, що стали підставою для його прийняття, з відповідним обґрунтуванням їх застосування. У задоволенні заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна може бути відмовлено у разі, коли: безхазяйне майно не підлягає обліку відповідно до закону; із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна звернулася неналежна особа; у Державному реєстрі прав наявні записи про державну реєстрацію прав на нерухоме майно, щодо якого подано заяву про взяття на облік; у Державному реєстрі прав відсутні записи про припинення права власності на нерухоме майно у зв`язку з відмовою власника від права власності на таке майно (у разі, коли підставою для взяття на облік безхазяйного нерухомого майна є відмова власника нерухомого майна від свого права власності). За результатом розгляду заяви про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна документи, подані заявником, зберігаються суб`єктом державної реєстрації прав, нотаріусом протягом трьох років. Документи та/або відомості, сформовані державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав під час розгляду заяви, зберігаються в електронній формі у цьому Реєстрі.

Прокурор у даній справі просить суд зобов`язати відповідача вчинити дії, спрямовані на взяття на облік безхазяйне майно дамбу Хаджибейського лиману, яка розташована вздовж автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний (М-14 з під`їздами, км 11+350 - 14+820) і має довжину приблизно 4 км від с. Латівка до с. Усатове, ширину до 14 метрів та орієнтовну площу 56000 м2 проте позивачем не надано належних доказів, що Дамба розташована в межах міста Одеси, що самостійно унеможливлює задоволення позовних вимог, виходячи із змісту ст.335 ЦК України.

Нормами ч.1 ст. 182 ЦК України визначено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Згідно абз.1 ч.1 ст. 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17.08.2000 року №507, під спорудами розуміється будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт.

Згідно із пунктом 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затвердженого наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 року № 252, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 року за №466/1002, гідротехнічні споруди це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тонелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Відповідно до пункту 2.7 Методичних рекомендаціях стосовно об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, затверджених протоколом колегії Державної реєстраційної служби України за № 3 від 11.12.2012, до об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, належать споруди (інженерні, гідротехнічні тощо) - земельні поліпшення, що не належать до будівель та приміщень, призначені для виконання спеціальних технічних функцій.

До гідротехнічних споруд відносяться: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.

Разом з цим, на офіційному веб-сайті Єдиного державного вебпорталу відкритих даних (data.gov.ua) оприлюднено Базу даних гідротехнічних споруд станом на 10.07.2021 року, у якій відсутня дамба Хаджибейського лиману, статус цієї споруди як об`єкту нерухомого (рухомого) майна не доведений прокурором належними та допустимими доказами.

Окремо та особливо суд звертає увагу на таке.

Нормативний зміст ст.335 ЦК України полягає у тому, що отриманню безхазяйної речі у власність територіальної громади м.Одеси передує низка кроків, серед яких на початковій стадії та у подальшому має місце:

- виявлення нерухомого безхазяйного майна (жодних доказів такого змісту до позовної заяви прокурором не було надано);

- фіксація факту наявності безхазяйного майна, у тому числі, нерухомого, наприклад, Акт інспекції відповідного майна уповноваженою Комісією за місцем його розташування (форма вільна); подальший розгляд такого Акту Виконкомом Ради, який його затверджує та пропонує подальші дії, зокрема, щодо складання на замовлення технічної документації (такі докази прокурором не надані).

Виходячи з наведеного, є передчасними у будь-якому разі вимоги до Одеської міськради вчинити дії зі взяття на облік Дамби як безхазяйної речі, що у сукупності із висновком про недоведеність її статусу як безхазяйної речі є підставою для відмови у позові.

З урахуванням наведеного та встановлених обставин, позовні вимоги заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси не підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно ч.ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Решта аргументів учасників справи не спроможні, за визначенням, спростувати висновки суду, оскільки вони відхилені судом в процесі розгляду справи (щодо підстав для закриття провадження у справі, залишення позову без розгляду, тощо), або є такими, що не впливають на мотиви, за яких суд відхилив позовні вимоги прокурора, що ґрунтуються на положеннях ст.335 ЦК України.

Оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням та враховуючи наведені вище мотиви, суд відмовляє у задоволенні позову прокурора повністю.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Заступника керівника Суворовської окружної прокуратури м.Одеси (вул. Отамана Головатого, 89, м. Одеса, 65003) до Одеської міської ради (; пл.Думська, 1, м. Одеса, 65026) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст.ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України, до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Повне рішення складено та підписано суддею 15.05.2023 року у зв`язку із перебуванням судді з 01.05.2023 року по 12.05.2023 року включно у відпустці.

Суддя М.М. Аракелян

.