Справа № 240/12770/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2023 року м. Житомир справа № 240/12770/23

категорія 112030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 08.05.2023 (відмітка на поштовому конверті) звернулась до суду з позовом до Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради у якому просить:

- визнати протиправними дії Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради, щодо відмови у виплаті одноразової компенсації по втраті годувальника із числа осіб, віднесених до учасників ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- зобов`язати Управління соціального захисту населення Корольовського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради здійснити виплату, ОСОБА_1 , одноразової компенсації по втраті годувальника із числа осіб, віднесених до учасників ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.

У п. 1 прохальної частини позову позивач просить суд поновити пропущений строк звернення до суду.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з наступних підстав.

Частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що про порушення своїх прав позивач дізналась з листа відповідача, який отримала 26.09.2022. Отже, останнім днем для звернення до адміністративного суду з даним позовом є 27.03.2023.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначає, що часто тяжко хворіє, а тому в силу запровадженого на всій території України карантину відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 з 12 березня 2020 року, який було продовжено спочатку до 31 травня 2022 року, та на сьогоднішній день до 30 червня 2023 року, була обмежена в пересуванні й не мала можливості скористатись правовими послугами адвоката чи іншої юридично обізнаної особи зважаючи на необізнаність позивача у сфері права. Ще однією поважною причиною пропуску на звернення до суду є введення військового стану в Україні згідно указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року. Разом з тим, однією з поважних причин пропуску строку на звернення до суду є й те, що 22.09.2021 органом досудового розслідування внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 140 КК України за фактом невиконання чи неналежного виконання медичними працівниками своїх професійних обов`язків внаслідок недбалого чи несумлінного до них ставлення, що спричинило настання смерті мого чоловіка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Суд не вважає вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду поважними, з огляду на наступне.

Слід наголосити, що посилання позивача на часті хвороби, не знаходять документального підтвердення введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання позову без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на позивача, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок. При вирішенні питання про поновлення процесуального строку судом не може не враховуватися, зокрема, коли збіг процесуальний строк (до введення воєнного стану чи під час воєнного стану, а якщо до введення воєнного стану, то як задовго до цієї події), яким чином запроваджені обмеження перешкоджали своєчасно звернутися з позовом.

Клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду з позовом обґрунтоване введенням воєнного стану. Проте позивачем не наведено доводів та доказів, яким саме чином введення воєнного стану вплинуло на її обов`язок своєчасно подати позов. Також не надано доказів, які підтверджують тяжкі хвороби позивача, медичні заключення, тощо.

Отже жодних доказів яким чином, введення воєнного стану вплинуло на обов`язок своєчасного подання позову позивач до суду не надав. Зазначене клопотання обґрунтоване лише введенням самого воєнного стану, та загальними твердженнями. Доказів причин поважності пропуску строку звернення до суду позивачем не надано.

При цьому, слід враховувати, що у відповідності до положень ст. 12-2 та 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану, Житомирський окружний адміністративний суд не припиняв, не призупиняв своєї діяльності та продовжував здійснювати правосуддя.

Щодо посилання позивача на п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Отже, посилання позивача на запроваджені заходи карантину, є необґрунтованими, адже не вказано яким чином неможливість звернення до суду з цим позовом зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Окрім того, внесення відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001696 за ознаками кримінального правопорушення не є поважною причиною пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду.

Відсутність у позивача юридичної освіти та незнання особливостей соціального законодавства не є поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визнання поважними підстав пропуску позивачем строку звернення до суду.

Частиною 3 ст. 161 КАС України, визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві позивач зазначає, що звільнена від сплати судового збору на підставі п. 10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Позивачем до позовної заяви додано копію посвідчення дружини померлого громадянина із числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою № 006956 від 10.08.2022

Перевіривши право позивача на звільнення від сплати судового збору, суд встановив наступне.

Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях визначений в ст. 5 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір".

Відповідно до вимог п.10 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

Додана до позовної заяви копія посвідчення № НОМЕР_1 від 10.08.2022 не є документом, що підтверджує статус позивача, як особи, постраждалої від Чорнобильської катастрофи 1 чи 2 категорії, а свідчить лише про те, що покійний чоловік позивачки, а не сама позивач, мав такий статус.

Суд зазначає, що особи, які мають статус дружини померлого громадянина із числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС 1 категорії, смерть якого пов`язана з Чорнобильською катастрофою, не включені до ст. 5 Закону України "Про судовий збір", а тому не звільнені від сплати судового збору.

На підставі зазначеного, суд дійшов висновку, що подана позовна заява не відповідає вимога частини 3 ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму станом на 01.01.2023 становить 2684,00 гривень.

Враховуючи розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу встановлений на 1 січня 2023 року, під час подачі позову до суду, позивачу необхідно було сплатити судовий збір в сумі 1073,60грн. (2684,00 грн.*0,4 = 1073,60 грн.).

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші причини та надавши інші докази поважності причин його пропуску;

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн, сплаченого за реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл./ТГ м.Житомир/22030101;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Рахунок отримувача: UA 4006797;

Код отримувача: 37976485;

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.);

Призначення платежу *;101;__________(РНОКПП позивача. Судовий збір, за позовом ___________ (ПІП позивача), Житомирський окружний адміністративний суд.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, що вказані в позовній заяві.

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Лавренчук