Справа № 120/7225/22
Суддя: Мороз Л.Л.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 травня 2023 року

м. Київ

справа №120/7225/22

адміністративне провадження №К/990/15167/23

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Мороз Л.Л.,

суддів: Рибачука А.І., Бучик А.Ю.,

перевіривши касаційну Військової частини НОМЕР_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2023 у справі №120/7225/22 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

У 2023 році ОСОБА_1 звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , у якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 09.08.2022 №328 щодо відмови у виплаті їй грошового забезпечення військовослужбовця захопленого у полон та зобов`язати Військову частину НОМЕР_1 прийняти наказ про здійснення виплат грошового забезпечення військовослужбовця ОСОБА_2 , захопленого у полон його матері ОСОБА_1 .

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2023, позов задоволено.

27.04.2023 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Військової частини НОМЕР_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28.11.2022 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29.03.2023 у справі №120/7225/22.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2023 вказану вище касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі судді-доповідача Мороз Л.Л., суддів Бучик А.Ю. та Рибачука А.І.

Разом з тим, судді Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. та Рибачук А.І., з посиланням на наявність підстав, визначених пунктом 5 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), заявили самовідводи щодо участі у розгляді цієї касаційної скарги.

Як видно з Єдиного державного реєстру судових рішень та матеріалів касаційної скарги, предметом розгляду у цій справі є скасування наказу командира Військової частини НОМЕР_1 від 09.08.2022 №328 щодо відмови у виплаті грошового забезпечення військовослужбовця захопленого у полон та зобов`язання Військову частину НОМЕР_1 прийняти наказ про здійснення виплат грошового забезпечення.

Таким чином, ця справа, згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим наказом ДСА України від 21.12.2018 № 622 (далі також - Класифікатор № 662), має бути віднесена до пункту 106020000 розділу 106000000: «Справи, що виникають з відносин публічної служби, зокрема справи щодо проходження служби».

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 14.01.2019 №1 визначено спеціалізації судових палат, згідно з яким на розгляді категорії справ за пунктом 106020000 «Справи, що виникають з відносин публічної служби, зокрема справи щодо проходження служби» спеціалізуються судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.

Своєю чергою, рішенням зборів суддів Верховного Суду у Касаційному адміністративному суді від 14.01.2019 №1, зі змінами, внесеними рішенням зборів суддів Верховного Суду у Касаційному адміністративному суді від 27.12.2019 №33 «Про внесення змін до Спеціалізації суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду», визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду згідно з додатком.

Отже, на розгляді цієї справи спеціалізуються судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.

Персональний склад судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду визначено рішенням зборів суддів Верховного Суду у Касаційному адміністративному суді від 20.05.2019 №14, зі змінами та доповненнями, що внесені рішенням зборів суддів Верховного Суду від 16.04.2020 №6, згідно до якого судді Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. та Рибачук А.І. входять до складу Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав й, відповідно, не перебувають у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.

Частиною першою статті 39 КАС України передбачено, що за наявності підстав, зазначених у статтях 36 - 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

У пункті 5 частини першої статті 36 КАС України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 КАС України.

Питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі (частина перша статті 40 КАС України).

Сталою є практика заявлення суддями самовідводів у випадку порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, зокрема, без урахування спеціалізації, в ухвалах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 813/2585/18, від 25.10.2019 у справі № 1.380.2019.000473, від 26.03.2020 у справі № 814/917/17 та від 02.04.2020 у справі № 806/136/17.

При прийнятті рішення про самовідвід, Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який виходить з того що «суд» розглядається як такий, що завжди має бути заснований на законних підставах, оскільки у протилежному випадку він не буде володіти легітимністю, що є необхідною ознакою для розгляду справ у демократичному суспільстві («Lavents v. Latvia», № 58442/00, пункт 81); фраза «заснований на законних підставах» означає не лише законні підстави для існування суду, а також відповідність суду специфічним правилам, що регламентують його діяльність («Сокуренко і Стригун проти України», № 29458/04 та № 29465/04, пункт 24). «Закон» у значенні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) включає не лише законодавство щодо заснування і компетенцію судових органів, а також будь-яке інше положення національного законодавства, яке в разі його порушення спричинило б незаконну участь одного чи більше суддів у розгляді справи («DMD Group, a.s. v. Slovakia», № 19334/03, пункт 59).

Метою розгляду однакової категорії справ у межах судів однієї палати є, серед іншого, забезпечення єдності судової практики.

Європейська комісія за демократію через право (Венеціанська комісія) виходить з того, що принцип правової визначеності (legal certainty) має важливе значення для довіри до судової системи і верховенства права; правова визначеність також сприяє розвитку та економічного прогресу; необхідно, щоб суди, особливо вищі суди, створювали механізми для запобігання конфліктам та забезпечення узгодженості їхньої судової практики (Доповідь Венеціанської комісії № 512/2009 «Про верховенство права» (Venice Commission: the Rule of Law), що була прийнята на 86-му пленарному засіданні 25-26 березня 2011 року на основі зауважень її членів ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ).

Зважаючи на викладене, Суд дійшов висновку, що заяви суддів Мороз Л.Л., Бучик А.Ю., Рибачука А.І., про самовідвід слід задовольнити.

Керуючись ст. 31, 36 - 40 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити заяви про самовідвід суддів Верховного Суду Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. та Рибачука А.І., у справі №120/7225/22.

Відвести суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Мороз Л.Л., Бучик А.Ю. та Рибачука А.І., від розгляду справи №120/7225/22.

Матеріали касаційної скарги у справі №120/7225/22 передати до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду у порядку, передбаченому КАС України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду та Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду для визначення складу суду у Верховному Суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і не оскаржується.

...........................

...........................

...........................

Л.Л. Мороз

А.І. Рибачук

А.Ю. Бучик ,

Судді Верховного Суду