Справа № 260/981/23
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про передачу справи для вирішення питання про відвід судді

16 травня 2023 рокум. Ужгород№ 260/981/23

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про повторний відвід судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про зобов`язання вчинити дії.

В даній позовній заяві позивач вказує, що працівники поліції вчинили кримінальне правопорушення - провокацію підкупу, "залучивши громадянина, який вироком Берегівського районного суду засуджений до позбавлення волі, а коли працівникам поліції не вдалося довести свій злочинний умисел до кінця то дали йому можливість втекти за кордон без оголошення в розшук" (а.с.2).

Додатково зазначає ряд обставин, з яких в сукупності слід зробити висновок, що працівники поліції спостерігають за будинком позивача використовуючи на автомобілях номера прикриття.

Також позивач пов`язує вказані факти переслідування його поліцейськими в т.ч. і з тим, що він являється свідком у кримінальній справі щодо незаконного переправлення через державний кордон України колишнього голови Конституційного Суду України - ОСОБА_2 ( а.с.9)

Зазначає, що після ряду звернень до Департаменту внітрішньої безпеки, брата позивача - Начальника сектору логістики Берегівського районного відділу поліції ГУНП було переведено на декретну посаду дільничного офіцера поліції Ужгородського районного відділу поліції ГУНП без його згоди, що призвело в подальшому до його звільнення за власним бажанням.

Також в позовінй заяві повідомляє, що Державне бюро розслідувань вже дев`ять місяців володіє інформацією, про можливу причетність закарпатських поліцейських до незаконного переправлення через державний кордон України колишнього голови Конституційного Суду України однак своїми діями в т.ч. намагаються "закрити рот" позивачу як свідку, дискредетувати його, знищити його кар`єру перед фактом загрози власного звільнення. (а.с. 16) та ряд інших обставин.

Позивач в позовній заяві просить зобов`язати ГУНП в Закарпатській області надати авокату інформацію на його запит від 02.12.2022р., негайно припинити незаконне проведення негласних (розшукових) слідчих дій щодо адвоката, стягнути судові витрати.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року було відкрито провадження в адміністративній справі. (а.с. 63-65) та в тексті даної Ухвали зазначено, що підстави для залучення до участі в справі на дамому етапі в якості третіх осіб на стороні позивача Націопальної асоціації адвокатів України та Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини - відсутні.

В березні 2023 р. відповідачем був поданий відзив в якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог. ( а.с. 69-71)

В подальшому позивачем було подане клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. (а.с. 74-85)

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 травня 2023 року було відмовлено в задоволенні вказаного клопотання.

Не погоджуючись з процесуальними діями судді 12 травня 2023 року позивачем до суду було подано заяву про відвід головуючому судді Микуляк П.П.

Заява про відвід була мотивована тим, що позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Національна асоціація адвокатів України, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, про зобов?язання вчинити певні дії.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року було відкрито провадження в адміністративній справі, а також зазначено, що підстави для залучення до участі в справі на дамому етапі в якості третіх осіб на стороні позивача Націопальної асоціації адвокатів України та Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини - відсутні.

Позивач вважає, що такі дії судді (в т.ч. неприйняття певних рішень) свідчать про його заінтересованість у результаті розгляду справи.

12 травня 2023 року Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду про передачу справи для вирішення питання про відвід судді заявленого позивачем - ОСОБА_1 відвід головуючого було визнано необґрунтованим та передано справу №260/981/23 для вирішення питання про відвід судді в порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України. (суддя Микуляк П.П.)

15 травня 2023 року Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду (суддя -Плеханова З.Б.) відмовлено у задоволенні клопотання про відвід судді, у які зазначено, що не може слугувати підставою для відводу судді незгода позивача з процесуальними рішеннями, як і не можуть слугувати підставами для відводу судді й інші процесуальні питання які здійснюються суддею в ході розгляду справи, таким чином, заявлені позивачем підстави для відводу судді Микуляк П.П. є такими, які не ґрунтуються на приписах Кодексу адміністративного судочинства України.

Незважаючи на вищенаведене, позивач повторно заявив відвід судді (заява від 15.05.2023р.), де у повторній заяві зазначив: "що вирішив повторно заявити відвід головуючому у вищевказаній справі, оскільки йому здається, що суд неправильно зрозумів подану ним заяву про відвід судді, тому що він заявив відвід головуючому у справі не через прийняття ним якогось процесуального рішення, а якраз навпаки, через неприйняття ним відповідних процесуальних рішень". (а.с.121)

Розглянувши повторно подану позивачем заяву про відвід судді, суд дійшов наступних висновків.

Виключні підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені ст.36 КАС України, відповідно до яких суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі:

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст.31 цього Кодексу.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність.

При цьому Європейський суд з прав людини в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Що стосується тверджень позивача про упередженість головуючого судді, що виразилося у відмові залучити третіх осіб до участі у справі, на переконання суду, жодним чином не свідчать про можливу упередженість судді при розгляді даної справи, так як незгода із процесуальними діями судді не є обставиною, що викликає сумнів у його неупередженості, та не є підставою для його відводу, що визначена ст. ст. 36, 37 КАС України. При цьому суд роз`яснює, що у випадку, якщо особа не погоджується з процесуальними діями суду, його рішенням, вона має право їх оскаржити в апеляційному та касаційному порядку за правилами, встановленими Кодексом адміністративного судочинства України.

В свою чергу ч.4 ст.36 КАС України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Проаналізувавши доводи, якими представник позивача обґрунтовує подану повторні заяву про відвід судді, суд повторно дійшов висновку, що будь-яких аргументованих обставин, які б вказували на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді у розгляді цієї справи, або ж свідчили про можливість упередженого ставлення головуючим суддею до розгляду даної справи позивач не навів.

Разом з тим, суд вважає, що зазначена позивачем в повторній заяві причина, відповідно до положень ч.4 ст.36 КАС України, не може бути підставою для відводу.

У зв`язку з наведеним суд вважає подану позивачем заяву про повторний відвід судді необґрунтованою.

Частиною 4 ст.40 КАС України передбачено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому ч.1 ст.31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

На підставі наведеного та керуючись ст. 40, 243, 248 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заявлений позивачем - ОСОБА_1 повторний відвід головуючого судді Микуляк П.П. визнати необґрунтованим.

Заяву позивача про відвід головуючого судді Микуляк П.П. (повторну) у справі №260/981/23 передати для вирішення питання про відвід судді в порядку, встановленому частиною 1 статті 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П.Микуляк