Справа № 420/22855/21
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 травня 2023 року м. Одеса Справа №420/22855/21

Одеський окружний адміністративний суд в складі судді Іванова Е.А.

За участі секретаря Сідлецької А.П., представників позивача Губської Х.Ю., відповідача Клочко Н.А. , Тихоненко В.М.

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву про відвід судді по адміністративній справі за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказів та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_3 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про:

- визнання протиправним та скасування наказу ГУ ДСНС України в Одеській області №355 «Про внесення змін до наказу, зарахування в розпорядження» від 23.07.2021;

- визнання протиправним та скасування наказу ГУ ДСНС України в Одеській області №395 «Про преміювання» від 10.08.2021 в частині встановлення позивачу премії у розмірі 10% посадового окладу;

- зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу премію з липня 2021 року по день винесення рішення суду у даній справі у розмірі 120% посадового окладу.

Ухвалою суду від 13.12.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 18.02.2022 року розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 01.05.2023 року без виходу до нарадчої кімнати закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

Судове засідання зокрема призначено на 12.05.2023 року.

12.05.2023 до суду (вх.№ЕП/16926/23) від представника ОСОБА_3 надійшла заява про відвід судді Іванова Е.А. по справі №420/22855/21.

В обґрунтування заявленого відводу, заявник зазначає, що в процесі розгляду справи у позивача виникла недовіра та сумніви у неупередженості, безсторонності та об`єктивності головуючого судді Іванова Е.А. Так, представник вказує, що зокрема головуючий суддя у справі Іванов Е.А. обмежує право позивача бути почутим, систематично та категорично обмежує час на надання пояснень щодо питань які виникають в ході розгляду справи, не надає представнику позивача закінчити та висловити думку, міркування та доводи, обриваючи пояснення та перебиваючи, завчасно, без дослідження та виходу до нарадчої кімнати, надає оцінку доказам у справі та висловлює її під час судового процесу.

Таким чином, головуючий суддя Іванов Е.А. своїми діями на думку представника позивача умисно створює умови, за яких звукозапис судового засідання та протоколи судових засідань не будуть містити правових обґрунтувань, доводів, заперечень сторони позивача, що свідчить про надання переваги стороні відповідача за рахунок обмеження свободи позивача в доведенні перед судом переконливості своїх доказів та доводів у справі.

Зважаючи на вищеописані обставини, у позивача виникли стійкі сумніви у неупередженості та об`єктивності судді Одеського окружного адміністративного суду Іванова Е.А. при розгляді справи №420/22855/21 за позовом ОСОБА_3 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу та зобов?язання вчинити певні дії.

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Враховуючи, що судове засідання призначено на 12.05.2023 року, а заява про відвід судді Іванова Е.А. надійшла 12.05.2023 року, суд дійшов висновку щодо можливості розглянути вказану заяву без передачі на розгляд іншому судді та вирішується судом, що розглядає цю справу.

Розглянувши заяву представника ОСОБА_3 про відвід судді Іванова Е.А., суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків.

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно із частинами першою, другою статті 126 Конституції України незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України. Вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється.

Судді повинні розглядати справи неупереджено, на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чиєї сторони або з будь-якої причини.

Неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Слово «неупереджений» передбачає відсутність упередженості, як реальної, так і суб`єктивної.

Підстави для відводу судді встановлені статтями 36, 37 КАС України.

За правилами ч.ч. 1, 2 ст.36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Право на подання заяви про відвід судді, є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатись особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

У п. 49, 50, 52 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» (заява № 33949/02) зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду».

Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення ЄСПЛ від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).

Стосовно об`єктивного критерію суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52).

При цьому особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії», п. 42).

Наведе свідчить про те, що підстави для відводу судді можуть бути оціночною категорією, що з одного боку дає змогу реалізувати конституційну засаду незалежного розгляду справи суддею, а з іншого боку, є площиною для зловживань з боку недобросовісних учасників.

Відтак не може бути підставою для відводу заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, не підтверджена жодними належними і допустимими доказами.

На переконання суду, доводи заявника жодним чином не підтверджують наявності обґрунтованих сумнівів у неупередженості або об`єктивності судді.

Зі змісту заяви представника ОСОБА_3 про відвід судді Іванова Е.А. вбачається, що її підставами є припущення позивача про упередженість судді Іванова Е.А. при розгляді адміністративної справи.

Проте, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 (справа №800/592/17) та від 01.10.2018 (справа №9901/673/18).

Обставини, на які посилається позивач, не можуть бути розцінені як упереджене ставлення судді до сторін або результатів розгляду справи, або викликати сумнів в незалежності суду при розгляді даної справи.

Щодо тверджень представника позивача стосовно обмеження часу на надання пояснень, то суд звертає увагу зокрема на таке.

Відповідно до ч.7 ст.209 КАС України якщо сторони та інші учасники судового процесу, висловлюються нечітко або з їхніх слів не можна дійти висновку про те, визнають вони обставини чи заперечують проти них, суд може зажадати від цих осіб конкретної відповіді - "так" чи "ні".

Суд зазначає, що статтею 196 КАС України визначені повноваження головуючого у судовому засіданні, яким при одноособовому розгляді справи є суддя, який розглядає справу (частина 1).

Головуючий у судовому засіданні відповідно до завдання адміністративного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у справі, усуваючи із судового розгляду все, що не має значення для вирішення справи.

Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів щодо забезпечення в судовому засіданні належного порядку (частини 3 та 4 ст. 196 КАС України).

Як вбачається з протоколу судового засідання від 11.05.2023 року представником надавались пояснення та головуючим суддею у справі Івановим Е.А. ставились зокрема уточненні запитання під час надання пояснень представником позивача.

Виходячи з наведеного суд при розгляді заяви про відвід представника позивача зазначає, що головуючий суддя у справі під час проведення судового засідання має право задавати сторонам по справі запитання, в тому числі з метою уточнень запитань таких сторін іншим учасникам процесу.

Принцип змагальності сторін закріплено та послідовно відображено в ст. 9 КАС України.

Змагальність сторін розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України); офіційне з`ясування всіх обставин у справі - адміністративний суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, зокрема, щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи (ч. 4 ст. 9 КАС України).

Отже наявність таких засад адміністративного судочинства, як змагальність сторін та одночасно офіційне з`ясування обставин у справі не означає пасивної позиції суду, що розглядає справу, оскільки саме суд (головуючий суддя) остаточно визначає коло фактів, які слід встановити по справі, визначає, які обставини кожна із сторін повинна довести тощо.

При цьому відповідно до статті 317 КАС України порушення суддею порядку ведення судового процесу може бути перевірено судом апеляційної інстанції, що, у свою чергу, може бути підставо для скасування судового рішення повністю або частково.

Також суд критично ставиться до посилання позивача на необ`єктивність та упередженість судді, оскільки такі посилання по своїй суті є недоведеними, а заява, яка містить припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, не є підставою для відводу судді.

Також у Висновку №3 Консультативної ради європейських суддів щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема, питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що за загальним принципом судді повинні персонально бути повністю звільненими від відповідальності стосовно претензій, що пред`являються їм у зв`язку із здійсненням ними своїх функцій.

Інших підстав для відводу судді, передбачених статтями 36, 37 КАС України, заявником не зазначено, а судом таких підстав не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, суд не знаходить підстав для висновку про обґрунтованість заяви про відвід судді Одеського окружного адміністративного суду Іванова Е.А. від розгляду справи №420/22855/21.

Таким чином, дослідивши мотиви заяви представника ОСОБА_3 про відвід судді Іванова Е.А., вважаю, що остання ґрунтується лише на суб`єктивних сумнівах, переконливих підстав для таких сумнівів позивачем не наведено, а відтак, доходжу висновку про необґрунтованість заявленого відводу та необхідність відмовити у задоволенні такої заяви.

Керуючись ст.ст. 5-11, 36, 37, 39, 40, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_3 про відвід судді Іванова Е.А. у справі №420/22855/21 - відмовити

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення на неї можуть бути включенні до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали виготовлений 16.05.2023 року.

Суддя Іванов Е.А