Справа № 260/426/23
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2023-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у задоволенні клопотання про відвід судді

16 травня 2023 рокум. Ужгород№ 260/426/23
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Плеханова З.Б., розглянувши в порядку письмового провадження заяву про відвід судді у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій та бездіяльності протиправними і зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 про визнання дій та бездіяльності протиправними і зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 січня 2023 року було відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі.

12 травня 2023 року позивачем до суду було подано заяву про відвід головуючому судді Микуляк П.П.

Заява мотивована тим. що Микуляк П.П. не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу, оскільки суддею було порушено розумний термін розгляду даної справи.

15 травня 2023 року Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду заявлений позивачем відвід головуючому судді Микуляк П.П. було визнано необґрунтованим та передано заяву для вирішення питання про відвід в порядку ч.1 ст.31 КАС України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.05.2023 р. , суддею з розгляду заяви про відвід судді Микуляк П.П. визначено суддю Закарпатського окружного адміністративного суду Плеханова З.Б.

Розглянувши заяву про відвід судді Микуляк П.П., суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.3 ст.40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч.4 ст.40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно ч.8 ст.40 КАС України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Відповідно до ч.11 ст.40 КАС України вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Перевіривши доводи, наведені позивачем на обґрунтування заяви про відвід судді, суд дійшов наступного висновку.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені ст.36 КАС України, відповідно до якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з установленою практикою Європейського суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді , тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був вій об`єктивним у цій справі та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами. шляхом встановлення того , чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь- який обґрунтований сумнів у його безсторонності .

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити піл сумнів його безсторонність.

У пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Проаналізувавши доводи, якими позивач обґрунтовує подану заяву про відвід судді , суд дійшов висновку, що будь-яких аргументованих обставин, які б вказували на обставини, які за суб`єктивними чи об`єктивними критеріями виключають можливість участі судді у розгляді цієї справи, або ж свідчили про можливість упередженого ставлення головуючим суддею до розгляду даної справи позивач не навів.

Разом з тим, суд вважає, що зазначена позивачем причина, відповідно до положень ч.4 ст.36 КАС України, не може бути підставою для відводу.

З огляду на вище викладене, доводи про упередженість або не об`єктивність судді Микуляк П.П. по відношенню до розгляду даної справи мають характер припущень та наявними в матеріалах справи доказами не підтверджуються, обґрунтованих підстав упередженості головуючого судді заявником не вказано, а судом не встановлено, відтак заява про відвід задоволенню не підлягає.

На підставі наведеного та керуючись ст.36, 40, 243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви позивача про відвід судді Микуляк П.П. у адміністративній справі №260/426/23 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя З.Б.Плеханова