Справа № 308/5352/23
Суддя: Малюк В. М.
Дата ухвалення: 2023-05-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/5352/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

Головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання Матіко Я.Ю.,

за участю представника позивача ОСОБА_1 адвоката Левицького А.О.,

відповідача - Банк М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, матеріали справи за адміністративним позовом адвоката Левицького А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 до заступника головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища - Банк Михайла Васильовича, про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення №015658 від 31.03.2023 року,-

В С Т А Н О В И В :

Адвокат Левицький А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з вказаним адміністративним позовом, мотивуючи його тим, що 31.03.2023 року до адмінбудівлі Карпатського лісового офісу державного підприємства Ліси України» за адресую вул. Собранецька, 156., в м. Ужгород, прибув заступник головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Закарпатської області Банк М.В.

В кабінеті директора Карпатського лісового офісу ДП «Ліси України» Банк М.В. надав керівнику офісу - Бадзяну В.В., протокол про адміністративне правопорушення від 31.03.2023 року №015658 та постанову про адміністративне правопорушення від 31.03.2023 №015658 за ч.1 ст. 188-5 КУпАП.

Зазначає, що вказані документи були заздалегідь складені та підписані відповідачем і до них були внесені персональні дані ОСОБА_1 а саме: ідентифікаційний номер, дата та місце народження, місце реєстрації, паспортні дані. Хоча жодних документів для огляду ОСОБА_1 не надавав.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 порушив п. ї ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та не виконав наказ Міндовкілля України №100 від 20.02.2023 р.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 31.03.2023 року №015658 визнано директора Карпатського лісового офісу ДП «Ліси України» ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 188-5 КУпАП.

Позивач вважає вищезазначену постанову незаконною, такою, що винесена з порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин по справі та яка підлягає скасуванню.

Зокрема позивач зазначає, що постанова та протокол були винесені одночасно - протягом одного дня, що уможливило вчинення позивачем будь-яких підготовчих дій для захисту своїх прав та інтересів під час провадження у справі (збір та підготовка доказів, залучення захисника, перекладача тощо).

Крім цього, адвокат вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому правопорушення.

За таких обставин, позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладання адміністративного стягнення №015658 прийняту 31.03.2023 року заступником головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища - Банк М.М. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-5 КУпАП.

В порядку встановленому КАС України відповідач надав відзив на позов. У поданому відзиві на позов відповідач вказує на правомірність винесення оскаржуваної постанови, а тому просить суд відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що ним було роз`яснено посадовій особі - порушнику ОСОБА_1 його права та обов`язки, про що поставлено відмітку в протоколі №015658, з одночасним повідомленням ОСОБА_1 , що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 31.03.2023 року, в приміщенні адмінбудівлі Карпатського лісового офісу (вул. Собранецька, 156, м. Ужгород), що не суперечить вимогам ст., 245, 268, 276 КУпАП. Крім цього, зроблено запис в протоколі про те, що ОСОБА_1 відмовився від підпису в протоколі.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про час і місце розгляду справи повідомлявся своєчасно і належним чином.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Левицький А.О., в судовому засідання позовні вимоги з викладеними у позовній заяві мотивами підтримав повністю. Вважає, що відповідачем під час притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності було порушено норми процесуального права, зокрема встановлений КУпАП порядок притягнення особи до відповідальності та належне забезпечення його права на захист. Просив визнати вказану постанову протиправною та скасувати її, а провадження у справі закрити за відсутністю в діях його довірителя складу адміністративного правопорушення.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні підтримав поданий ним відзив на позовну заяву. Вважає, що винесена постанова є обґрунтованою та законною. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи принципи рівності сторін, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 31.03.2023 р. заступником головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Банк М.В. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно керівника Карпатського лісового офісу ДП «Ліси України» ОСОБА_1 .

З даного протоколу слідує, що позивач порушив п. ї ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та не виконав наказ Міндовкілля України №100 від 20.02.2023 року, за вчинення якого передбачено відповідальність за ч.1 ст. 188-5 КУпАП.

З матеріалів справи вбачається, що вказаний протокол був складений 31.03.2023 в кабінеті директора Карпатського лісового офісу ДП «Ліси України».

В подальшому, 31.03.2023 року, в той же день, заступником головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Банк М.В. прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення №015658, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-5 Кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1530,00 грн.

Звертаючись з позовною заявою до суду, позивач вважає вищезазначену постанову незаконною та такою, що винесена з порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин по справі.

Досліджуючи вказані правовідносини, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, а саме адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин,що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення(дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень передбаченим частиною 2 статті 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого статтею 9 Конституції України принципу, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п. ї ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього середовища», передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам.

Згідно ст. 188-5 КУпАП, за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків тягне за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Разом з тим, позивач стверджує, що як протокол так і постанова запроваджені відносно нього відповідачем за ч.1 ст. 188-5 КУпАП, було винесено з порушенням норм процесуального права, зокрема порушено вимоги ст.ст. 254, 256, 268, 277-2 КУпАП.

З даного приводу суд зауважує, що затверджена Наказом Міністерства охорони природного середовища України від 05 липня 2004 року № 264 Інструкція з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, чітко встановлює порядок складання Протоколу та необхідні дані, які вносяться до нього та є обов`язковими складовими, що в наступному служить для законного та правильного накладення адміністративного стягнення на винну особу (розділ II Інструкції).

Так, відповідно до п.2.4, п.2.8 Розділу ІІ вищезазначеної Інструкції, при складанні Протоколу вказується частина статті та стаття КУпАП, згідно з якою наступає адміністративна відповідальність за вчинені протиправні дії. У Протоколі обов`язково зазначаються: дата і місце його складання (число, місяць і рік складання Протоколу, найменування населеного пункту, де його складено); посада, прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала Протокол; відомості про особу порушника, а саме: прізвище, ім`я, по батькові; число, місяць, рік та місце народження; сімейний стан, у тому числі кількість утриманців (у разі наявності інформації); фактичне місце проживання (поштова адреса); місце роботи (повна назва підприємства без застосування абревіатур та його поштова адреса) або навчання особи, а якщо особа не працює, то про це робиться відмітка; відомості щодо заробітної плати (у разі наявності інформації); посада особи, що вчинила порушення (для посадових осіб); паспорт (серія, номер, ким і коли виданий) або інший документ, що посвідчує особу; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення. Суть правопорушення повинна бути описана таким чином, щоб вона найточніше відповідала термінології, що вживається у законах України, які передбачають відповідальність; нормативно-правові акти, які передбачають відповідальність за вчинене правопорушення (з обов`язковим зазначенням статей (їх частин), пунктів, абзаців тощо); прізвища, ім`я та по батькові, адреси свідків, якщо вони є. У Протоколі може зазначатися як домашня адреса, так і адреса службової особи або контактний телефон, за яким їх можна викликати; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи (відомості про наявність актів обстеження підприємств, установ, організацій і об`єктів, відмітки про наявність документів та речей, які слугують доказами в справі, тощо); заподіяна матеріальна шкода (у разі наявності); відмітка про отримання особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, другого екземпляра Протоколу. При складанні Протоколу слід чітко та розбірливо викладати всі відомості, передбачені формою Протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом виявленого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

У ч.1 ст.277 КУпАП та п.3.2. Інструкції закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-2 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 18 червня 2020 року в справі №188/1143/17 (2-а/188/69/2017).

Суд враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Верховний Суд дійшов висновку, що обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти особу, що якої застосовується адміністративне стягнення не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Такий обов`язок вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 813/3415/18, від 30 січня 2020 року у справі № 482/9/17.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення від 31.03.2023 року, заступником головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища - Банк М.В. при складенні протоколу, в порушення ст.256 КУпАП, не зазначено час складення такого, час вчинення адміністративного правопорушення і пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Також відповідачем не подано суду жодних доказів на підтвердження належного повідомлення позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення, що у свою чергу є порушенням вимог ч.1 ст.277-2 КУпАП.

Посилання ж відповідача у відзиві на те, що позивача належним чином було повідомлено про розгляд справи не знайшло свого підтвердження у ході розгляду справи.

Суд звертає увагу на те, що складання протоколу про адміністративне правопорушення та винесення постанови про адміністративне стягнення відбулося в один день, що позбавляло інспектора можливості дотриматись вимог ст. 277-2 КУпАП.

Крім цього, з наданих позивачем матеріалів вбачається, що у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення та винесеній постанові про накладення адміністративного стягнення відсутній підпис позивача під відомостями про роз`яснення йому прав, передбачених ст. 268 КУпАП.

Таким чином, інспектор Банк М.В., після запровадження протоколу повинен був вжити належних заходів щодо забезпечення права особи на захист, визначивши дату і час розгляду справи, і належним чином повідомити особу про розгляд справи, як того вимагають положення ст. 277-2 КУпАП.

Також протокол про адміністративне правопорушення не містить підпису ОСОБА_1 , чим порушено вимоги ч.2 ст.254 КУпАП.

Відповідачем не надано доказів на підтвердження дотримання процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності та забезпечення її прав на об`єктивний та справедливий розгляд справи.

За таких обставин ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати свої пояснення та заперечення щодо обставин, вказаних у протоколі про адміністративне правопорушення, а також скористатися правом на захист.

Такими діями заступник головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища - Банк М.В. порушив права позивача, як особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та порушив сам порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 1, ч. 2 ст. 3 Конституції України Україна є суверенна і незалежна, демократична, соціальна, правова держава, при цьому права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до рішення Конституційного суду України від 22.12.2010 року № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ст. 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України «Про ратифікацію Конвенції» від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та Протокол до неї є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. ст. 2 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративні правопорушення закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, тощо.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи те, що притягнення позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відбулося з порушенням норм Конституції України, КУпАП, а також норм Європейської Конвенції з прав людини, суд вважає, що оскаржувана постанова №015658 від 31.03.2023 року є протиправною та з метою дотримання засад законності та верховенства права підлягає скасуванню.

Всі інші доводи позивача про протиправність дій відповідача суд не бере до уваги. Дані доводи суд взяв би уваги в тому разі, коли б відповідачем не були порушенні права позивача, передбачені ст. 254, 256, 268, 277-2 КУпАП.

Що стосується фактичних обставин справи та встановлення наявності чи відсутності в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, то такі підлягають ретельній перевірці, після забезпечення процесуальних прав позивача, а тому суд, виходячи з вимог ч.3 ст. 286 КАС України, вважає за необхідне справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої ч.1 ст. 188-5 КУпАП, надіслати на новий розгляд до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.

Зважаючи на вказане, суд приходить до висновку, що поданий адвокатом Левицьким А.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 позов, підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 19, 77, 241-246, 257-262, 295 КАС України, ст.ст. 19, 55 Конституції України, суд -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов задоволити частково.

Постанову №015658 від 31.03.2023 року, що винесена заступником головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища - Банк Михайлом Васильовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-5 КУпАП - скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.188-5 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , надіслати на новий розгляд до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області.

В решті вимог адміністративного позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом десяти днів з дня його складення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Повний текст рішення складено 08.05.2023 року.

Суддя В.М. Малюк