Справа № 240/8991/23
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2023 року м. Житомир справа № 240/8991/23

категорія 111030300

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В., розглядаючи позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ворд Трейд Кор Юа" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ворд Трейд Кор Юа" 04.04.2023 (відмітка на поштовому конверті) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області у якому просить:

- визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.09.2022 №8112, від 20.09.2022 №8223, від 30.09.2022 №8596, від 11.10.2022 №8921, від 31.10.2022 № 9324, від 16.11.2022 №10111, від 25.11.2022 №10424, від 14.12.2022 №11043, від 29.12.2022 №11043, від 09.01.2023 №155;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Житомирській області виключити ТОВ «ВОРД ТРЕЙД КОР ЮА» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою суду від 10.04.2023 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ворд Трейд Кор Юа" залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску щодо рішень Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку: від 12.09.2022 №8112, від 20.09.2022 №8223, від 30.09.2022 №8596.

До суду 10.05.2023 надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Ворд Трейд Кор Юа" про поновлення строку звернення до суду. В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зазначає, що у період з вересня 2022 року був дуже насиченим на оголошення тривалих повітряних тривог, відсутністю електропостачання внаслідок пошкодження на території Житомирської області об`єктів електропостачання, внаслідок чого наше підприємство неодноразово зупиняло свою діяльність. Саме зазначені обставини істотно вплинули на дотримання процесуальних строків для звернення до суду із відповідним позовом. Додатково, просить врахувати той факт, що оскаржувані рішення податкового органу про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.09.2022 №8112, від 20.09.2022 №8223, від 30.09.2022 №8596 на адресу підприємства у паперовому вигляді не надходили, про наявність зазначених рішень було повідомлено платника податків виключно у електронному вигляді через електронний кабінет платника податків. Фактично про таке надходження зазначених рішень позивач дізнавався зі спливом певного строку, оскільки електронний кабінет не використовується щоденно. Крім того, в штаті підприємства відсутній фаховий юрист, який міг би належним чином підготувати проект адміністративного позову для звернення до суду, наше підприємство користується послугами самозайнятих осіб, на діяльність та режим роботи яких істотно впливають обмеження запроваджені внаслідок оголошення військового стану. Просить суд визнати причини пропуску встановленого процесуального строку передбаченого вимогами ст.122 КАС України важними, поновити відповідний строк для оскарження рішеинь Головного управління ДПС у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.09.2022 №8112, від 20.09.2022 №8223, від 30.09.2022 №8596 та відкрити провадження по справі.

Суд, вирішуючи клопотання позивача про понолення строку звернення до суду, зазначає наступне.

За правилами частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску строку звернення до суду, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі № 9901/32/20 вказала: "...правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду".

Таким чином, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами. За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зауважує, що Порядок прийняття рішення про відповідність / невідповідність платника податків критеріям ризиковості визначається Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі Порядок №1165).

Абзацами 3-9 пункту 6 Порядку №1165, визначено, що у разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Отже, із наведеного вбачається, що про відповідність / невідповідність платника податків критеріями ризиковості комісією регіонального рівня приймається рішення, яке надсилається виключно в електронній формі. При цьому, рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості надсилається платнику податку у день прийняття через електронний кабінет.

Вагомим, є те, що інформація та документи стосовно виключення платників податків з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податків подаються (отримуються) виключно в електронній формі.

Тож, надіслання рішення про відповідність критеріям ризиковості платників податків через електронний кабінет відповідає вимогам Порядку №1165.

Податковий кодекс України та Порядок №1165 не встановлює спеціальні, відмінні від загально прийнятних процесуальним кодексом строків, для оскарження рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості.

Відтак, при обчисленні строку звернення до суду у справах про оскарження рішень комісії регіонального рівня про відповідність платника податків критеріям ризиковості застосуванню підлягають норми ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частина друга статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Шестимісячний процесуальний строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Комплексне застосування ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України та абз.6 п.6 Порядку №1165 дає підстави дійти висновку, що днем, коли особа дізналась про порушення своїх прав, а повинна була дізнатись, є день прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платників податків, оскільки саме цього дня платник податків отримує таке рішення через електронний кабінет.

Повертаючись до обставин справи, суд зазначає наступне.

З доданих до позову документів вбачається, що 12.09.2022, 20.09.2022 та 30.09.2022 відповідачем прийняті рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості.

Отже, саме 12.09.2022, 20.09.2022 та 30.09.2022 позивач мав реальну можливість дізнатись про порушення своїх прав, а така обставина, як "електронний кабінет не використовується щоденно" не є обставиною, яка може бути визнана судом поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Слід також наголосити, що посилання позивача на введення воєнного стану на території України не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання позовної заяви для позивача без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу Товариства, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання позовної заяви.

Введення воєнного стану, безумовно, є поважною причиною пропуску процесуального строку, оскільки впливає на життєдіяльність в державі в цілому. Але між пропуском процесуального строку і введенням воєнного стану повинен бути безпосередній, прямий, причинний зв`язок. При вирішенні питання про поновлення процесуального строку судом не може не враховуватися, зокрема, яким чином запроваджені обмеження перешкоджали своєчасно звернутися з позовною заявою.

Клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду обґрунтоване введенням воєнного стану. Проте жодних доказів яким чином введення воєнного стану вплинуло на обов`язок своєчасного подання позовної заяви позивач суду не надав. Зазначене клопотання обґрунтоване лише введенням самого воєнного стану, та загальними твердженнями. Доказів причин поважності пропуску строку звернення до суду позивачем не надано.

Окрім того, позивачем не надано доказів, що Товариство неодноразово зупиняло свою діяльність, а відсутність у штаті Товариства фахового юриста не є поважною причиною пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Згідно із ч. 1-4 ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 №389-VIII правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Суд звертає увагу, що в Україні введений та діє воєнний стан, проте Житомирський окружний адміністративний суд здійснює правосуддя.

Суд також зауважує, що міжміський та міський транспорт, відділення поштового зв`язку працюють, що дає об`єктивну можливість учасникам справи подавати (направляти поштовим зв`язком чи на електронну пошту) документи, заяви, клопотання тощо.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для визнання поважними причин пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду, що вказані у заяві Товариства від 05.05.2023 (вх. №33543/23).

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші причини та надавши інші докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку апеляційного оскарження, наведені в заяві від 05.05.2023 (вх. №33543/23 від 10.05.2023).

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ворд Трейд Кор Юа" залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Лавренчук