Справа № 400/4321/22
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2023-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

12 травня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/4321/22

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Кравченка К.В.,
судді Джабурія О.В.,
судді Вербицької Н.В.,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року по справі за позовом товариства з додатковою відповідальністю «Оріон-Авто» до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 14.03.2023 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись з вищевказаним рішенням ГУ ДПС у Миколаївській області подало апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.04.2023 року апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч.2 ст.298 КАС України, у зв`язку з несплатою судового збору та надано апелянту строк протягом 10 днів з моменту отримання вказаної ухвали суду для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

28.04.2023 року до апеляційного суду надійшло клопотання ГУ ДПС у Миколаївській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, яке обґрунтовано тим, що бюджетні асигнування для сплати судового збору у 2023 році в умовах введення воєнного часу є критично недостатніми, зокрема станом на теперішній час сплатити судовий збір не має можливості через відсутність відкритих бюджетних асигнувань на даний вид видатків.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.05.2023 року задоволено клопотання ГУ ДПС у Миколаївській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, строк встановлений ухвалою суду від 19.04.2023 року продовжено, надано апелянту 10 днів з моменту отримання останньої ухвали.

Вказана вище ухвала суду від 02.05.2023 року була надіслана ГУ ДПС у Миколаївській області в електронний кабінет. Відповідно довідки про доставлення електронного листа від 02.05.2023 року вказану ухвалу було доставлено до електронного кабінету 02.05.2023 року о 12:34.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків поданої апеляційної скарги є 12.05.2023 року.

11.05.2023 року до апеляційного суду надійшло клопотання ГУ ДПС у Миколаївській області про відстрочення сплати судового збору, в якому апелянт просив суд відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги до винесення рішення у справі посилаючись на те, що станом на теперішній час майновий стан податкового органу свідчить про неможливість виконати вимоги ухвали суду щодо сплати судового збору.

Розглянувши подане апелянтом клопотання, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню.

Згідно ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

За правилами ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно до положень ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведений перелік умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору (так само звільнити від сплати судового збору чи зменшити розмір судового збору) є вичерпним. Встановлюючи ці умови, законодавець у такий спосіб одночасно визначає, які причини можуть бути визнані судом поважними при вирішенні питань, пов`язаних із сплатою судового збору.

В обґрунтування клопотання апелянт зазначає, що є бюджетною установою, на момент звернення з апеляційною скаргою кошти призначені для сплати судового збору були відсутні, а на замовлення і отримання коштів на сплату судового збору потрібен певний час.

Разом з тим, наведені обставини не є такими, що наділяють суд правом на відстрочення сплати судового збору на підставі вимог ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Судова колегія також не приймає до уваги посилання апелянта на запровадження військогового стану на території України, як на підставу для відстрочення сплати судового збору, оскільки сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 04.04.2023 року у справі №200/1913/21.

Отже, клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору є невмотивованим та задоволенню не підлягає.

Органи Державної податкової служби є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктом, що реалізує свою владну компетенцію, а відсутність чи недостатність фінансування їх діяльності не може свідчити про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору, або, як в даному випадку, для продовження терміну усунення недоліків на невизначений строк.

Органи доходів і зборів є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Крім того, ст.44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки учасника справи, який зобов`язує останнього діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Одним із таких процесуальних обов`язків учасників справи є надання особою, яка подає апеляційну скаргу, документа про сплату судового збору (ч.5 ст.296 КАС України), що також вимагалось і в ухвалі П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.04.2023 року, про залишення апеляційної скарги без руху, для чого судом був встановлений строк, упродовж якого відповідачу необхідно було усунути зазначений недолік.

Таким чином, апелянт, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно належного оформлення апеляційної скарги, в тому числі щодо надання документу про сплату судового збору, для чого, як особа зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 року у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

При цьому, у рішенні Європейського Суду з прав людини від 08.11.2005 року по справі Смірнова проти України зазначено, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Разом із тим, повідомлені суду обставини, зокрема про відсутність коштів на розрахунковому рахунку апелянта взагалі не можуть виступати поважними причинами для продовження встановленого судом строку, оскільки згідно висновків ЄСПЛ у справах Рисовський проти України та Лелас проти Хорватії, у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору державним органом чи відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу належного урядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain (заява №11681/85) Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Колегія суддів наголошує, що матеріали справи також не містять жодних доказів вчинення апелянтом послідовних та регулярних дій з моменту виникнення права на апеляційне оскарження, спрямованих на отримання достатнього для сплати судового збору фінансування з Державного бюджету України, які б свідчили, що відповідач дійсно бажає реалізувати своє право на апеляційне оскарження у цій справі в найкоротші строки.

Також, колегія суддів звертає увагу, що апелянт є державним органом, а тому, посилання на відсутність надходження коштів з бюджету не є достатньою підставою для встановлення суб`єкту владних повноважень втретє додаткового строку на усунення недоліків поданої апеляційної скарги, оскільки обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Отже, є підстави вважати, що у встановлений судом строк та на момент винесення даної ухвали недоліки апеляційної скарги апелянт не усунув, вимоги ухвали про залишення скарги без руху не виконав.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 цього Кодексу, застосовуються положення ст.169 даного кодексу.

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи, що вимоги ухвали П`ятого апеляційного адміністративного суду від 19.04.2023 року відповідачем не виконані, недоліки апеляційної скарги в частині сплати судового збору не усунуті, апеляційна скарга подана ГУ ДПС у Миколаївській області підлягає поверненню.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.298, ст.169 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 14 березня 2023 року - повернути апелянтові.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту вручення судового рішення.

Суддя-доповідач Кравченко К.В.
Судді Джабурія О.В. Вербицька Н. В.