Справа № 380/17390/22
Суддя: Качур Роксолана Петрівна
Дата ухвалення: 2023-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2023 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Качур Р.П. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу -

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася із позовною заявою до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області (далі - відповідач), у якій просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної міграційної служби у Львівській області від 01.11.2022 № 709-к/гм "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 ".

Також просить стягнути на її користь витрати на правову допомогу в розмірі 60000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що наказом начальника ГУ ДМС у Львівській області Юрія Татомира № 709к/гм від 01 листопада 2022 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 »: оголошено ОСОБА_2 , головному спеціалісту Радехівського відділу, попередження про неповну службову невідповідність. Позивачка стверджує, що такий наказ прийнято на підставі подання дисциплінарної комісії від 12 жовтня 2022 року, пояснення ОСОБА_3 . Вважає оскаржуваний наказ незаконним, неправомірним, прийнятим з грубим порушенням законодавства та таким, що порушує права позивачки, а також таким, що повинен бути скасованим. Зокрема зазначила, що в оскаржуваному наказі вказано що стягнення накладається: «за не виконання наказу ГУ ДМС у Львівській області від 21 липня 2021 року № 131 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області» листа ДМС України від 03.08.2021 року № 7.4/545-21 «Про підвищення рівня кіберзахисту» в частині дотримання правил «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП, які повторно було доведено до працівників Головного управління листом ГУ ДМС у Львівській області 05.08.2021 року листом № 4601.5/20316-21 «Про захист інформації в ІТС ДМС». Крім цього звернула увагу на те, що єдиним доказом про наявність підстави притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності взято її покази як свідка дані в межах кримінального провадження слідчому ДБР ОСОБА_4 , які не можуть братись до уваги. Стверджує, що такі показання вирвані з контексту, є неконкретизованими та зовсім не вказують на порушення позивачкою будь-яких посадових обов`язків.

Також щодо вищевказаних показань зазначила, що такі протрактовано відповідачем на власний розсуд. Так, стверджує, що відповідачем взято такі показання позивачки: «Вхід в систему здійснюється на підставі логіну і паролю, однак, коли я відходжу від комп`ютеру будь-хто може ним скористатись так як я не виходжу з системи». Стверджує, що відповідачем невірно трактовано її позицію і те, що мала на увазі. Зокрема, зазначила, що коли проводиться робота з системою і є необхідність встати з робочого місця в межах службового кабінету, немає необхідності виходити з системи. При цьому ОСОБА_1 чітко стверджувала і слідчому і надаючи пояснення, що її ключем та паролем ніхто не користувався. Також вважає неправильним трактування відповідачем пояснень позивачки щодо того, що їй відомі факти користування працівниками іншими комп`ютерами. При цьому як стверджує позивачка, вона не зазначала жодного разу, що таке користування відбувалось у її присутності та їй відомо користування чужими логінами і паролями. Однак не спростовані та не підтвердженні будь-якими іншими доказами її пояснення наданні в межах дисциплінарного провадження від 05 вересня 2022 року. Крім того зазначила, що показання надані у межах кримінального провадження не можуть братись до уваги іншими органами та судом поза межами кримінального провадження і це випливає з норм ст. 23, 95, 225 КПК України. ОСОБА_1 висловлюючись щодо можливості використання іншими особами висловила свої припущення, а не твердження та не констатацію фактів. Даний момент залишився поза увагою дисциплінарної комісії та керівника, однак знайшов своє відображення у окремій думці до подання дисциплінарної комісії висловлену членом комісії Головним спеціалістом відділу юридичного забезпечення ГУ ДМС у Львівській області Горбоніс І.

Також позивачка зазначила, що для накладення дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України «Про державну службу» та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Також, необхідно враховувати інші обставини, що мають значення: характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Як стверджує ОСОБА_1 таких обставин встановлено не було, в тому числі належно не було оцінено обставини що обтяжують і пом`якшують покарання, а також не визначено, який саме дисциплінарний проступок вона вчинила, тобто яким пунктом, частиною та статтею Закону України «Про державну службу», його наслідки (шкода, що заподіяна та її розмір якщо встановлено) та причинний зв`язок між ними. Також не встановлено та не доведено жодними доказами склад дисциплінарного порушення, а зокрема суб`єктивну сторону та її форму умисел чи необережність, що є обов`язковим та має важливе значення для встановлення всіх фактичних обставин справи. Також вказала, що залишилось поза увагою те, що позивачка не могла порушити нормативно-правових актів вказаних в наказі, що датуються липнем та серпнем 2021 року у березні 2021 року, оскільки таких не існувало на момент подій, що фігурують у дисциплінарному провадженні. Крім цього законодавчо не врегульовано належне зберігання доступів до ЄІАС УМП, тому вона не могла порушити того, що не визначено законом. При цьому щодо наявності шкоди, збитків та негативних наслідків можливого порушення комісією не встановлювалось, що є також грубим порушенням та підставою для скасування наказу. Вважає, що жодних правил, норм та вимог посадових інструкцій головного спеціаліста не порушувала та жодних протиправних дій не вчиняла.

Крім того звернула увагу на те, що згідно із частиною 5 статті 74 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення. Таким чином, виходячи зі змісту частини 3 статті 65 та частини 5 статті 74 Закону України «Про державну службу» законодавець передбачив два строкових обмеження. Одне з них полягає в тому, що дисциплінарне стягнення не може застосовуватися, якщо минув один рік після вчинення відповідного дисциплінарного проступку. Друге строкове обмеження полягає в тому, що дисциплінарне стягнення не може бути застосоване пізніше шести місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку (не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці). Отже, як вказала позивачка, при виявленні факту вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення, приймаючи рішення про накладення дисциплінарного стягнення, має діяти в межах наведених граничних строків. Як слідує зі змісту наказу та доданих до нього матеріалів, підставою для застосування до позивачки дисциплінарного стягнення є можливі порушення, вчинені у період виконання обов`язків з 30 березня 2021 по 31 березня 2021 року, однак, ніби-то порушення, виходять за межі встановленого законом граничного строку (один рік після вчинення дисциплінарного проступку) притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності внаслідок чого оскаржуваний наказ є незаконним. У зв`язку з зазначеним позивачка звернулася до суду із цим позовом.

Ухвалою від 05.12.2022 відмовлено у задоволенні заяви представника позивачки про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу.

Ухвалою від 05.12.2022 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків.

Ухвалою суду від 08.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 12.05.2023 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду.

Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 81096 від 27.12.2022) у якому проти позову заперечив. В обґрунтування такого вказав, що ОСОБА_1 є державним службовцем та працює на посаді головного спеціаліста Радехівського відділу Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області, а відтак на неї поширюються норми Закону України «Про державну службу». Зазначив, що 10.08.2022 на адресу відповідача надійшов лист від слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, із повідомленням проте, що позивачка зазначила, що її логін та пароль, які використовуються для ідентифікації в системі зберігаються та записані на аркуші паперу, що зберігаються в шухлядці робочого столу і будь-хто може вчиняти дії із інформацією під її логіном та паролем, що під час роботи з автоматизованою системою остання залишає без нагляду робоче місце із виконаним входом, як доказ цього слідчий долучив протокол допиту свідка від 01.08.2022.

Як стверджує відповідач, встановлено та не підлягає доказуванню надані показання позивачкою в межах кримінального провадження у протоколі допиту свідка від 01.08.2022, в якому позивачка чітко зазначає, що вхід в систему здійснюється на підставі логіну і паролю, однак, коли вона виходить від комп`ютеру будь-хто може ним скористатись так як вона не виходить з системи. Також відомі факти користування її комп`ютером, співробітниками Радехівського відділу ГУ ДМС України, хто саме вона не пригадує, не фіксувала факт використання свого логіну та паролю іншими особами. Крім того, уточнила, що її паролі знаходяться у шухлядці біля робочого столу записані на папірці, вона їх записала власноручно на папірець. Повідомив, що позивачка у своєму поясненні від 05.09.2022 визнала таке: «Наголошую на тому, що мої логін та пароль дійсно були зазначені в особистому записнику та зберігалися в шухляді не робочого столу, металевої шафи, в якій зберігаються паспорти громадян України для виїзду за кордон та ID-картки. Шафа закривається ключем і опечатується металевою печаткою № 2, що закріплена за нею начальником Радехівського відділу, мною особисто, і щоденно». Також відповідач зазначив, що начальник Радехівського відділу Василь Полійчук, який є безпосереднім керівником позивача також у своєму поясненні від 20.09.2022 визнав: «Логін та пароль ОСОБА_5 дійсно були зазначені в її записнику та зберігалися в шухляді неробочого столу, металевої шафи в якій зберігаються паспорти громадян України для виїзду за кордон та ID-картки. Шафа закриваються ключем і опечатується металевою печаткою особисто ОСОБА_6 , і щоденно». Таким чином, позивачка, як вже було сказано вище та підтверджено, на думку відповідача, доказами сама стверджує, що вона залишаючи комп`ютер не виходить із системи, їй відомі факти користування її комп`ютером співробітниками, її паролі записані на папірці її записнику, який зберігається в металевій шафі та опечатується нею особисто і щоденно.

Однак, такі дії позивачки є порушенням та категорично забороняються нормативно-правовими актами України. Зокрема зазначив, що відповідно до Інструкції з питань доступу користувачів до інформаційних та інформаційно - телекомунікаційних систем, власником або розпорядником яких є Державна міграційна служба України (далі Інструкція), яка затверджена Наказом Державної міграційної служби України від 24.12.2014 № 354, передача паролів за допомогою відкритих каналів зв`язку або голосом, запис паролів в будь-якому вигляді (на магнітні, паперові або інші носії) - категорично забороняється. Таким чином, запис логінів і паролей повинен зберігатися в посадової особи підрозділу інформаційних технологій в «Журналі обліку реєстраційних імен та паролів», а не на блокноті в металевій шафі свого підрозділу.

А тому, позивачка щоденно прямо порушуючи вимоги вищевказаної Інструкції зберігає в металевій шафі запис свого логіну та пароля в особистому блокноті, про що і зізнається.

Також повідомив суд, що позивачку доведено до відома під підпис в «Журналі обліку реєстраційних імен та паролів», про отримання нею логіна та пароля в територіальному органі ДМС, та проінформовано про порядок використання доступу, зберігання паролів та дій в разі втрати та витоку логіну та паролю, що підтверджується листом позивачки від 18.08.2022.

Вказав, що пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил забезпечення захисту інформації в інформаційних, електронних комунікаційних та інформаційно-комунікаційних системах» від 29.03.2006 № 373 вказано, що під час обробки службової і таємної інформації повинен забезпечуватися її захист від несанкціонованого та неконтрольованого ознайомлення, модифікації, знищення, копіювання, поширення, що не було зроблено позивачкою. Відтак відповідач приймаючи наказ про застосування дисциплінарного стягнення до позивачки від 01.11.2022 № 709 к/гм, юридично вірно та обґрунтовано посилався в преамбулі на свій наказ «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області» від 21.07.2021 № 131, оскільки даний наказ приймався на основі також і діючого наказу Державної міграційної служби України від 24.12.2014 № 354 про затвердження даної Інструкції, а також на лист від 03.08.2021 «Про підвищення рівня кіберзахисту, які повторно було доведено до працівників Головного управління листом від 05.08.2021 «Про захист інформації в ITC ДМС».

Твердження позивачки в позовній заяві, що нібито єдиним доказом про наявність підстави притягнення її до дисциплінарної відповідальності взято покази, як свідка дані в межах кримінального провадження, що остання не могла порушити нормативно-правових актів датованих липнем та серпнем 2021 року у березні 2021, оскільки таких не існувало на момент подій, що законодавчо не врегульовано належне зберігання доступів до ЄІАС УМП, а тому позивачка не могла порушити того, що не визначено законом, є такими що не відповідають дійсності та спростовуються наведеними вище відповідачем обставинами та доказами

Щодо доводів позивачки про пропуск строку проведення дисциплінарного провадження, відповідач вказав, що 10.08.2022 є днем коли відповідач дізнався про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, а саме коли на адресу відповідача надійшло повідомлення від слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові проте, що дії позивачки створюють передумови для вчинення нею кримінального правопорушення передбачених статтями 361-363 Кримінального кодексу України.

Відносно твердження позивачки, що нібито порушення нею вчинені у період виконання обов`язків з 30.03.2021 по 31.03.2021 року, а відтак виходять за межі встановленого законом строку в один рік після його вчинення, то воно, на думку відповідача, не відповідає дійсності та спростовується самою позивачкою та її начальником у своїх поясненнях від 05.09.2022 і від 20.09.2022. Позивачка у поясненнях сама та її керівник визнають, що запис логіну і паролю здійснений нею на папірці в особистому блокноті, який щоденно зберігається в металевій шафі, що є відповідно грубим порушенням. У зв`язку із цим, дане порушення є триваючим і вчинене було неодноразово не лише з 30.03.2021 по 31.03.2021, а мало триваючий характер, як доказ підтвердження його вчинення вказується в поясненнях від 05.09.2022, 20.09.2022.

Крім того, зазначив, що дисциплінарна комісія оцінювала обставини, які пом`якшують або обтяжують дисциплінарну відповідальність позивачки. Зокрема відповідачем були взяті до уваги та враховані пом`якшувальні обставини надані в характеристиці начальником Радехівського відділу Василем Полійчуком. Одночасно відповідач враховував і обтяжуючі обставини, а саме те, що до позивачки вже було застосоване дисциплінарне стягнення у виді догани, відповідно до наказу відповідача від 05.09.2022 № 571-к/тм «Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » і дана догана не була знята.

Також заперечив щодо стягнення з відповідача на користь позивачки 60000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу, оскільки у позивачки відсутні будь-які посилання на докази підтвердження витрат на правову допомогу адвоката, відсутній детальний опис робіт, наданих послуг виконаних адвокатом та здійснення ним витрат, а тому дана вимога підлягає у відмові у відшкодуванні витрат в розмірі 60000 гривень. Просив відмовити у задоволенні позову.

Від позивачки на адресу суду надійшла відповідь на відзив (вх. № 106ел від 04.01.2023) у якій вказала, що не порушувала чинних правил та норм поведінки з паролями. Посилання відповідача на те, що такі факти є встановлені на підставі показів наданих слідчому не ґрунтуються на нормах закону. Щодо посилань відповідача на Інструкцію зазначила, що така відсутня в органах ДМС та не є нормативним актом. При цьому, стверджує, що норми та правила не доводились до посадових осіб ДМС. Також вказала, що доводи про триваючий характер порушення, вчиненого позивачкою, є не підтвердженими доказами. Так, звернула увагу на те, що відповідач не надав жодного акту обстеження, акту комісії чи іншого доказу, який б підтверджував таке твердження. Вказала, що такий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 10.04.2018 у справі № 9901/480/18, в якій Верховний Суд дійшов висновку про те, що початок перебігу річного строку для притягнення до дисциплінарної відповідальності пов`язується з днем вчинення проступку, а не з днем його виявлення. Крім того заперечила проти доводів відповідача про те, що про існування порушення відповідач дізнався лише 10 серпня 2022 року, а тому притягнення до дисциплінарної відповідальності та накладення стягнення вчинено в межах строку, встановленого Законом України «Про державну службу», оскільки жодним нормативно-правовим актом такого не передбачено та не зазначено. Таким чином, на думку позивачки, відповідач діяв поза межами своїх повноважень та не в порядку, визначеному законом. Просила задовольнити позов в повному обсязі. Поряд з цим вказала, що докази щодо судових витрат на правничу допомогу будуть подані протягом п`яти днів після прийняття рішення судом.

На адресу суду від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив (вх. № 3533 від 17.01.2023) у якому навів доводи аналогічні тим, які викладені у відзиві. Серед іншого заперечив щодо посилання позивачки на постанову Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 9901/480/18. Так вказав, що така не може бути врахована судом при вирішенні спірних правовідносин з огляду на те, що позивачем у справі № 9901/480/18 є прокурор, а також у зв`язку з тим, що у вказаній справі вирішувалося питання про застосування дисциплінарного стягнення до позивача на підставі ч. 4 ст. 48 Закону України «Про прокуратуру». Стверджує, що у цій справі слід керуватися статтями 65, 74 Закону України «Про державну службу». Також навів міркування Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 11.12.2018 в адміністративній справі № 810/1224/17 щодо тлумачення поняття «триваюче правопорушення». Наголосив на тому, що відповідач дізнався про вчинення позивачкою дисциплінарного проступку саме 10.08.2022. Просив відмовити у задоволенні позову повністю.

Суд дослідив матеріали справи, всебічно і повно з`ясував усі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті та встановив таке.

ОСОБА_1 працює в Головному управління Державної міграційної служби України у Львівській області з 02.10.2015, що підтверджується копією листа відповідача від 25.11.2022 № 4601.9-112116/46.1-22.

Відповідно до наказу Головного управління ДМС України у Львівській області № 639-к/тр від 20.09.2021 «Про переведення працівників», ОСОБА_7 переведено на посаду головного спеціаліста Радехівського відділу з 21 вересня 2021 року, увільнивши з посади головного спеціаліста Радехівського районного відділу.

На адресу відповідача надійшов лист Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові № 8191/1/4601-22 від 10.08.2022, в якому зазначено про те, що у Територіальному управлінні Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Львові відносно позивачки перебувають матеріали кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України. Повідомлено, що в ході допиту ОСОБА_1 зазначено, що дії із формування заяв-анкет про прийом документів для оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон здійснюються нею із використанням електронного ключа в автоматизованій системі обробки інформації, яка функціонує в органах ДМС України. Разом з тим, ОСОБА_1 зазначила, що логін та пароль, які використовуються для ідентифікації в системі зберігаються записані на аркуші паперу, що зберігається в шухлядці робочого столу, а тому позивачка не може вказати відомості щодо використання її логіну та паролю третіми особами, оскільки будь-хто може вчиняти дії з інформацією під її логіном і паролем. Під час роботи з автоматизованою системою ОСОБА_1 залишає без нагляду робоче місце із виконаним входом в систему. Вказаним листом серед іншого визначено провести перевірку факту неналежного зберігання/використання ОСОБА_8 та можливо іншими співробітниками Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області доступу до автоматизованих систем ДМС в ході якої дослідити факти наявності/відсутності несанкціонованого доступу інших осіб/використання іншими особами (на володільцями прав доступу) та обставин, які вказані ОСОБА_1 під час допиту, копію висновку якого разом із додатками на адресу територіального управління ДБР.

Висновком службової перевірки щодо встановлення можливих фактів неналежного зберігання/використання доступів до ЄАІС УМП працівниками Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області від 02.09.2022 запропоновано службову перевірку щодо встановлення можливих фактів неналежного зберігання/використання доступів до ЄІАС УМП працівниками Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області завершити; матеріали перевірки направити до Другого слідчого відділу Територіального управління ДБР, розташованого у місті Львові; матеріали перевірки в частині неналежного зберігання/використання доступів до ЄІАС УМП працівниками Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області направити для розгляду та прийняття рішення про відкриття дисциплінарного провадження в ГУ ДМС у Львівській області відносно головного спеціаліста Радехівського відділу ОСОБА_5 .

Наказом Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області від 05.09.2022 № 574-к/тм «Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » порушено дисциплінарне провадження стосовно головного спеціаліста Радехівського відділу ОСОБА_1 та створено дисциплінарну комісію у визначеному складі.

Позивачка 05.09.2022 подала голові дисциплінарної комісії ГУ ДМС України у Львівській області ОСОБА_9 письмові пояснення, у яких вказала, що підставою для відкриття стосовно неї дисциплінарного провадження є наказ Т.в.о. начальника ГУ ДМС України у Львівській області від 05.09.2022 № 574-к/тм щодо встановлення можливих фактів неналежного зберігання/використання доступів до ЄІАС УМП. Наголосила на тому, що її логін та пароль дійсно були зазначені в особистому записнику та зберігалися в шухляді не робочого столу, а металевої шафи, в якій зберігаються паспорти громадян України для виїзду за кордон та ID-картки. Шафа закривається ключем і опечатується металевою печаткою № 2, що закріплена за позивачкою начальником Радехівського відділу, ОСОБА_1 особисто і щоденно. Там само зберігається і файловий носій. Свідчення, які надавалися позивачкою в якості свідка по справу слідчому ДБР були трактовані частково невірно, не можуть долучатися до матеріалів дисциплінарного провадження так як являються процесуальними документами і можуть в процесі кримінального провадження змінюватися. Зазначила у вказаному поясненні, що в такій ситуації ОСОБА_1 опинилася вперше та перебувала в стресовому стані, і взагалі мало що пам`ятає з того, які свідчення надавала під час допиту. Також вказала, що чітко розуміє, що скористатися паролем доступу до системи СІАС УМП у сторонніх осіб не було можливості так як без файлового носія це зробити можливості немає, також немає можливості скористатися паролем, що був занотований в згадуваному блокноті так як в ньому був пароль 2018 року, який на час надання свідчення був змінений і не міг бути кимось іншим використаний. На час відсутності у робочому кабінету вона не залишає файловий носій в системному блоці, і ніколи не залишає службове приміщення без нагляду.

Аналогічного змісту пояснення надані начальником Радехівського відділу Головного управління ДМС України у Львівській області ОСОБА_10 20.09.2022.

Наказом Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області від 19.09.2022 № 621-к/тм «Про продовження терміну дисциплінарного провадження», продовжено дисциплінарне провадження, відкрите відповідно до наказу ГУ ДМС у Львівській області від 05.09.2022 № 574-к/тм «Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » до 12 жовтня 2022 року.

Листом від 05.10.2022 відповідач повідомив слідчого Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові про те, що у зв`язку із порушенням дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_5 , головного спеціаліста Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області щодо можливих фактів неналежного зберігання/використання доступів до ЄІАС УМП просив надати протокол допиту свідка ОСОБА_5 , що відбувся у вересні 2022 року відповідно до кримінального провадження від 11.04.2022 № 0000146 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частини першої ст. 366 КК України. У відповідь на вказаний лист, слідчим Другого слідчого відділу ТУ ДБР листом від 11.10.2022 надано відповідачу запитуваний протокол.

Відповідно до подання дисциплінарної комісії ГУ ДМС у Львівській області щодо головного спеціаліста Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області від 12.10.2022, вказаною комісією, окрім вищезазначеного, встановлено таке.

За результатами службової перевірки затверджено висновок про проведення службової перевірки щодо встановлення можливих фактів неналежного зберігання / використання доступів до ЄІАС УМП працівниками Радехівського відділу.

На підставі даного висновку встановлено факт неналежного виконання посадових обов`язків ОСОБА_11 , головним спеціалістом Радехівського відділу, в частині недотримання належних умов зберігання / використання доступів до ЄІАС УМП. Дисциплінарна комісія, враховуючи даний висновок службової перевірки від 02.09.2022, уважно ознайомившись та вивчивши додані до дисциплінарної справи матеріали по факту недотримання належних умов зберігання / використання доступів до ЄІАС УМП, вважає, що дії ОСОБА_5 , головного спеціаліста Радехівського відділу, містять ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з п.п. 8, 10 посадової інструкції ОСОБА_5 , головного спеціаліста Радехівського відділу до посадових обов`язків працівника належить робота з СЕД «Мегаполіс», прийом вхідної кореспонденції та відправка вихідної кореспонденції, забезпечення недопущення розголошення, заміни, спотворення, випадкової втрати або знищення, незаконної обробки, у тому числі, незаконного знищення чи доступу до персональних даних, які були довірені або стали відомі у зв`язку з виконанням професійних, службових або трудових обов`язків.

Листом ГУ ДМС у Львівській області від 05.08.2021 № 4601.5/20316-21 працівникам Головного управління було повторно доведено правила «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП, а саме:

- не розголошувати свої логіни і паролі третім особам та відповідально їх зберігати;

- зберігати свій кваліфікований електронний підпис на захищеному носії особистих ключів;

- не зберігати захищений носій особистих ключів разом з логіном і паролями;

- користуватися кнопкою «Вихід» для завершення сеансу роботи з системою;

- вилучати захищений носій особистих ключів, після завершення роботи з системою».

На виконання наказу ГУ ДМС України у Львівській області № 131 від 21.07.2021 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області» ОСОБА_12 була письмово ознайомлена з зобов`язанням про нерозголошення персональних даних, в яких зазначено про неухильне виконання правил при роботі з автоматизованими системами ДМС.

Відповідно до протоколу допиту свідка ОСОБА_5 , головного спеціаліста Радехівського відділу, від 01.08.2022, ОСОБА_12 зазначає: «Вхід в систему здійснюється на підставі логіну і паролю, однак, коли я відхожу від комп`ютеру будь-хто може ним скористатися так як я не виходжу з системи (ред. - ЄІАС УМП)».

ОСОБА_12 зазначила, що їй відомі факти користування її комп`ютером іншими працівниками підрозділу, проте їй не відомо чи в даних випадках використовувалися її логін та пароль. Дані слова підтверджують факт неналежного зберігання доступів до ЄІАС УМП, оскільки працівниця має сумніви щодо наявності можливих фактів використання її логіну та паролю іншими особами. Оскільки, якби ОСОБА_12 дотримувалася вимог зберігання / використання доступів до ЄІАС УМП, то змогла би чітко зазначити, що її логіном та паролем до ЄІАС УМП ніхто окрім неї не користувався.

Також, як зазначено у вищезазначеному поданні, у даному протоколі наявний «коментар», який написаний ОСОБА_11 : «Протокол мною прочитаний в іншому записано вірно». Тобто ОСОБА_12 підтверджує, що протокол записано відповідно до її пояснень. Вищезазначене вказує на те, що дане порушення відбувалося неодноразово протягом невизначеного періоду часу. Проте, у своєму поясненні від 05.09.2022 ОСОБА_12 зазначає, що логін та пароль, який зазначений в записнику, та файловий носій зберігаються у металевій шафі, яка опечатується металевою печаткою № 2, а не у шухляді робочого столу, як було зазначено у протоколі допиту свідка від 01.08.2022. Також дана працівниця повідомляє, що на час відсутності на робочому місці, вона ніколи не залишає файловий носій у системному блоці та не залишає службовий кабінет без нагляду.

У поясненні ОСОБА_13 , начальника Радехівського відділу, від 20.09.2022, також зазначено, що ОСОБА_12 зберігає логін та пароль, який зазначений в записнику, та файловий носій у металевій шафі, яка опечатується металевою печаткою, а не у шухляді робочого столу, та на час своєї відсутності ОСОБА_12 ніколи не залишає файловий носій у системному блоці та не залишає службове приміщення без нагляду. У своєму поясненні ОСОБА_14 повідомляє, що станом на 05.09.2022 ОСОБА_12 надала корегуючі пояснення слідчому ДБР.

Відтак комісія вирішила притягнути ОСОБА_15 , головного спеціаліста Радехівського відділу, до дисциплінарної відповідальності за вчинення нею дисциплінарного проступку у частині повторного невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень та застосувати до ОСОБА_5 дисциплінарне стягнення у вигляді - попередження про неповну службову відповідність.

Листом від 14.10.2022 відповідач на виконання частини другої пункту 35 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 повідомив позивачку, що 14.10.2022 начальнику Головного управління ДМС України у Львівській області надано подання дисциплінарного провадження щодо позивачки разом із матеріалами справи для прийняття рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження. Повідомлено ОСОБА_1 що відповідно до частини четвертої пункту 35 Порядку, позивачка повинна надати письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу Головного управління ДМС у Львівській області в частині неналежного зберігання / використання доступів до ЄІАС УМП.

Позивачкою подано начальнику Головного управління ДМС України у Львівській області ОСОБА_16 подано пояснення від 14.10.2022 у якому вказала, що її логін та пароль дійсно були зазначені в особистому записнику та зберігалися в шухляді не робочого столу, а металевої шафи, в якій зберігаються паспорти громадян України для виїзду за кордон та ID-картки. Крім того, зазначила, що скористатися паролем доступу до системи ЄІАС УМП у сторонніх осіб не було можливості, так як без файлового носія це зробити можливості не має, також не має можливості скористатися паролем, що був занотований в згадуваному блокноті так як в ньому був пароль 2018 року, який на час надання свідчення був змінений і не міг бути кимось іншим використаний. ОСОБА_1 повідомила, що на час відсутності у робочому кабінеті вона ніколи не залишає файловий носій в системному блоці, і ніколи не залишає службове приміщення без нагляду.

Наказом Головного управління Державної міграційної служби у Львівській області від 01.11.2022 № 709-к/гм "Про застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 " встановлено, що за результатами дисциплінарного провадження, проведеного відповідно до наказу ГУ ДМС у Львівській області від 05.09.2022 № 574-к/тм «Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 » дисциплінарною комісією внесено подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності головного спеціаліста Радехівського відділу ОСОБА_1 за не виконання наказу ГУ ДМС у Львівській області від 21.07.2021 № 131 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області, листа ДМС України від 03.08.2021 № 7.4/545-21 «Про підвищення рівня кіберзахисту» в частині дотримання правил «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП, які повторно було доведено до працівників Головного управління листом ГУ ДМС у Львівській області 05.08.2021 № 4601.5/20316-21 «Про захист інформації в ІТС ДМС». Відповідно до статей 64, 65, 66, 67, 75, 77 Закону України «Про державну службу», Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 № 1039 оголошено ОСОБА_2 , головному спеціалісту Радехівського відділу попередження про неповну службову відповідність.

Не погодившись із прийнятим наказом, позивачка звернулась до суду із цим позовом.

Суд при вирішенні спору керується таким.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначають правовий статус державного службовця, регулюються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VІІІ (далі - Закон № 889-VІІІ).

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону № 889-VІІІ, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону № 889-VIII, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Згідно ч. 1, 3 ст. 5 Закону № 889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійна виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно із ч. 1 ст. 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом (ч. 2 ст. 64 Закону № 889-VIII).

Частиною 1 ст. 65 Закону № 889-VІІІ передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

9-1) порушення вимог Закону України "Про запобігання загрозам національній безпеці, пов`язаним із надмірним впливом осіб, які мають значну економічну та політичну вагу в суспільному житті (олігархів)" у частині подання, дотримання строків подання декларації про контакти державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "А" або "Б";

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (ч. 3 ст. 65 Закону № 889-VІІІ).

Положеннями ч. 1 ст. 66 Закону № 889-VІІІ визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Відповідно до ч. 4 ст. 66 Закону № 889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність.

Дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків (ч. 1 ст. 67 Закону № 889-VIII).

За правилами ст. 68 Закону № 889-VІІІ, дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із ч. 1, 9-11, ст. 69 Закону № 889-VІІІ, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону № 889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною 1 ст. 74 Закону № 889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (ч. 1 і 2 ст. 77 Закону № 889-VІІІ).

У межах спірних правовідносин застосування дисциплінарного стягнення до позивачки зумовлене невиконанням останньою вимог наказу ГУ ДМС у Львівській області від 21.07.2021 № 131 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області, листа ДМС України від 03.08.2021 № 7.4/545-21 «Про підвищення рівня кіберзахисту» в частині дотримання правил «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП, які повторно було доведено до працівників Головного управління листом ГУ ДМС у Львівській області 05.08.2021 № 4601.5/20316-21 «Про захист інформації в ІТС ДМС».

Судом встановлено, що листом ГУ ДМС у Львівській області від 05.08.2021 № 4601.5/20316-21 працівникам Головного управління було доведено до працівників правила «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП, а саме:

- не розголошувати свої логіни і паролі третім особам та відповідально їх зберігати;

- зберігати свій кваліфікований електронний підпис на захищеному носії особистих ключів;

- не зберігати захищений носій особистих ключів разом з логіном і паролями;

- користуватися кнопкою «Вихід» для завершення сеансу роботи з системою;

- вилучати захищений носій особистих ключів, після завершення роботи з системою».

На виконання наказу ГУ ДМС України у Львівській області № 131 від 21.07.2021 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області» ОСОБА_12 була письмово ознайомлена з зобов`язанням про нерозголошення персональних даних, в яких зазначено про неухильне виконання правил при роботі з автоматизованими системами ДМС.

Крім того, наказом Державної міграційної служби України від 24.12.2014 № 354 затверджено Інструкцію з питань доступу користувачів до інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, власником або розпорядником яких є Державна міграційна служба України (далі - Інструкція), яка визначає організаційні заходи з порядку надання доступу користувачів до інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем, їх інформаційних підсистем, власником або розпорядником яких є Державна міграційна служба України.

Відповідно до пункту 1.3 Інструкції, логін (ідентифікатор) індивідуальна інформація, що є послідовністю символів, яка вводиться користувачем через обладнання вводу інформації для його ідентифікації в системі; пароль доступу конфіденційна інформація, що є послідовністю символів, яка вводиться користувачем через обладнання вводу інформації, перш ніж йому буде надано доступ до системи або до інформації.

Згідно з п. 3.4 користувача забороняється зокрема, передавати у будь-якому вигляді або повідомляти особисті ідентифікатори і паролі доступу іншим особам, у тому числі й своїм керівникам; зберігати пароль доступу на будь-яких носія інформації та в загальнодоступних місцях, що дає змогу іншим особам отримати інформацію про цей пароль.

Відповідно до п. 6 Інструкції з правил управління паролями в ІТС ДМС, яка є додатком до Інструкції, передача паролів за допомогою відкритих каналів зв`язку або голосом, запис паролів в будь-якому вигляді (на магнітні, паперові або інші носії) категорично забороняється.

Судом з матеріалів справи встановлено, що підставою для призначення дисциплінарного провадження став лист Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові № 8191/1/4601-22 від 10.08.2022, в якому зазначено про те, що у Територіальному управлінні Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Львові відносно позивачки перебувають матеріали кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України. Повідомлено, що в ході допиту ОСОБА_1 зазначено, що дії із формування заяв-анкет про прийом документів для оформлення паспорту громадянина України для виїзду за кордон здійснюються нею із використанням електронного ключа в автоматизованій системі обробки інформації, яка функціонує в органах ДМС України. Разом з тим, ОСОБА_1 зазначила, що логін та пароль, які використовуються для ідентифікації в системі зберігаються записані на аркуші паперу, що зберігається в шухлядці робочого столу, а тому позивачка не може вказати відомості щодо використання її логіну та паролю третіми особами, оскільки будь-хто може вчиняти дії з інформацією під її логіном і паролем.

З наданих в межах дисциплінарного провадження пояснень, позивачкою не спростовано факту зберігання пароля на паперовому носії. При цьому, надані в межах дисциплінарного провадження пояснення ОСОБА_1 та надані пояснення слідчому ДБР містять розбіжності в частині визначення місця зберігання такого паролю та можливості третіх осіб скористатися ним. В свою чергу, спростувань факту зберігання позивачкою пароля на паперовому носії ОСОБА_1 не надано.

При цьому, суд погоджується з доводами відповідача про те, що допущене позивачкою порушення правил є триваючим, оскільки, як слідує з пояснень ОСОБА_1 від 01.08.2022, від 05.09.2022, від 14.10.2022 позивачка станом на вказані дати також зберігала пароль у металевій шафі у блокноті. Разом з тим, суд критично оцінює доводи позивачки про те, що такий пароль записаний ще у 2018 році та є не актуальним, оскільки такі пояснення надані позивачкою лише 14.10.2022.

З огляду на висновки суду про триваючий характер порушення позивачкою правил зберігання паролю, суд критично оцінює і доводи позивачки про порушення терміну притягнення останньої до відповідальності, а також про неможливість застосування до спірних правовідносин наказу ГУ ДМС у Львівській області від 21 липня 2021 року № 131 «Про затвердження порядку обробки та захисту персональних даних у базах персональних даних ГУ ДМС у Львівській області» листа ДМС України від 03.08.2021 року № 7.4/545-21 «Про підвищення рівня кіберзахисту» в частині дотримання правил «інформаційної гігієни» під час роботи з ЄІАС УМП.

Згідно з п. 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 №1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 77 Закону № 889-VІІІ, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

З матеріалів справи судом встановлено, що подання дисциплінарної комісії ГУ ДМС у Львівській області щодо головного спеціаліста Радехівського відділу ГУ ДМС у Львівській області Ольги Башинської затверджено начальником ГУ ДМС у Львівській області 24.10.2022. При цьому, оскаржуваний наказ прийнято відповідачем 01.11.2022, тобто протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, що свідчить про дотримання відповідачем вимог ст. 77 Закону № 889-VІІІ.

Таким чином суд вважає необґрунтованими доводи позивачки про порушення відповідачем процедури прийняття спірного наказу.

Суд також критично оцінює доводи позивачки про те, що показання надані у межах кримінального провадження не можуть братись до уваги іншими органами та судом поза межами кримінального провадження і це випливає з норм ст. 23, 95, 225 КПК України, оскільки такі спростовуються висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 10.03.2020 у справі № 9901/740/18, який в силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України, враховується судом при вирішенні спірних правовідносин.

Так у цій постанові, ВПВС вказала, що відповідно до частини першої статті 222 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися в контексті правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 06 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 07 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Отже, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Висновок щодо можливості використання таких доказів під час дисциплінарного провадження Велика Палата Верховного Суду зробила також у своїх постановах від 22 та 29 січня 2019 року (справи № 800/454/17 (П/9901/141/18) та 9901/728/18 відповідно).

У силу приписів ч. 5 ст. 242 КАС України, суд враховує зазначені висновки Верховного Суду при вирішенні спірних правовідносин.

Суд ознайомившись з оскаржуваним наказом та матеріалами, які стали підставою для його прийняття, вважає, що суб`єктом владних повноважень не порушено норми Закону № 889-VIII щодо застосування дисциплінарного стягнення до позивачки, враховано всі істотні обставини справи, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 є не обґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

З огляду на вищезазначені висновки суду, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову ОСОБА_1 .

В силу приписів ст. 139 КАС України, судові витрати покладаються на позивачку.

Керуючись ст.ст. 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної міграційної служби України у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу відмовити.

2. Судові витрати покласти на позивачку.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Р.П. Качур