Справа № 280/4812/22
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2023-05-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

12 травня 2023 року Справа № 280/4812/22 ПР/280/8/23 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011»

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

12.08.2022 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області в інтересах Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради (далі позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» (далі відповідач), відповідно до якого позивач просить суд:

зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» укласти з відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Народний дім, розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71, охоронний номер 5003-зп, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначає, що рішенням виконавчого комітету Запорізької обласної ради депутатів трудящих від 10.02.1971 №55 об`єкт нерухомості: Будинок (Народного дому), в якому виступав ОСОБА_1 , розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 (раніше - вул. Горького, 71) взято на облік та включено до переліку пам`яток історії місцевого значення. У подальшому, на підставі наказу Міністерства культури та інформаційної політики № 295 від 26.04.2021 вказану пам`ятку занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під назвою Народний дім, за категорією місцевого значення за видом історії та архітектури та присвоєно охоронний номер № 5003-зп. Відповідно до інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підставі свідоцтва про право власності САЕ № 785920, виданого 09.11.2012 виконавчим комітетом Запорізької міської ради на праві власності, 07.03.2013 за приватним Товариством з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» зареєстровано об`єкт нерухомості, а саме: будівля, літ.А, загальною площею 2571,3 кв.м., розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1). Відсутність укладеного охоронного договору фактично позбавляє пам`ятку культури місцевого значення - «Народний дім», передбачених законодавством гарантій її захисту, а відповідач протягом тривалого часу (більше 9 років) ухиляється від його укладення, то наявні беззаперечні підстави для зобов`язання останнього укласти такий договір у судовому порядку. Просить позов задовольнити.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 15.08.2022 року адміністративний позов повернуто позивачу.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 16.01.2023 ухвала Запорізького окружного адміністративного суду від 15.08.2022 скасована. Справа направлена до Запорізького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

20.02.2023 матеріали вищезазначеної справи надійшли до Запорізького окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 27.02.2023 позовну заяву було залишено без руху на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) та встановлено відповідачу термін для усунення недоліків. Позивачем через канцелярію суду надані документи на виконання ухвали суду, якими були усунуті недоліки позовної заяви.

Ухвалою суду від 20.03.2023 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідачу запропоновано у 15-денний строк з дня отримання ухвали надати відзив на позовну заяву.

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

На адресу суду повернулась судова кореспонденція, яка направлялась відповідачу за місцем реєстрації, з відміткою поштового відділення: «за закінченням терміну зберігання».

За приписами ч. 11 ст.126 КАС України у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Рішенням виконавчого комітету Запорізької обласної ради депутатів трудящих від 10.02.1971 №55 об`єкт нерухомості: Будинок (Народного дому), в якому виступав ОСОБА_1 , розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 (раніше - вул. Горького, 71) взято на облік та включено до переліку пам`яток історії місцевого значення.

Згідно п. 3 Прикінцевих положень Закону України «Про охорону культурної спадщини», об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР «Про охорону і використання пам`яток історії та культури», визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

У подальшому, на підставі наказу Міністерства культури та інформаційної політики № 295 від 26.04.2021 вказану пам`ятку занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під назвою Народний дім, за категорією місцевого значення за видом історії та архітектури та присвоєно охоронний номер № 5003-зп.

Тобто, вищезазначена пам`ятка, згідно визначеного в ч. 2 ст. 2 Закону України «Про охорону культурної спадщини» класифікації об`єктів культурної спадщини за видами є пам`яткою історії та архітектури.

Окрім того, встановлено, що відповідно до інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на підставі свідоцтва про право власності САЕ № 785920, виданого 09.11.2012 виконавчим комітетом Запорізької міської ради на праві власності, 07.03.2013 за приватним Товариством з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» зареєстровано об`єкт нерухомості, а саме: будівля, літ.А, загальною площею 2571,3 кв.м., розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1).

Таким чином, з 07.03.2013 у приватній власності TOB «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» перебуває Народний дім, розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71.

Розпорядженням голови Запорізької обласної державної адміністрації від 17.12.2008 № 482 «Про уповноважений орган охорони культурної спадщини в Запорізькій області», із доповненнями, внесеними на підставі розпорядження голови Запорізької обласної державної адміністрації від 10.08.2009 № 263 «Про внесення доповнень до розпорядження голови облдержадміністрації від 17.12.2008 № 482» Управління містобудування та архітектури облдержадміністрації визначено уповноваженим органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини в Запорізькій області - в частині пам`яток архітектури та містобудування та Департамент культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації - в частині пам`яток історії, археології та монументального мистецтва.

Відповідно до наказу Департаменту культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації від 02.08.2021 № 173-осн. «Про укладення охоронних договорів» повноваження щодо укладення охоронних договорів на пам`ятки історії, археології, монументального мистецтва національного та місцевого значення, що розташовані на території м. Запоріжжя, делеговані відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради.

Пунктом 1.1. Положення про відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради, затвердженого рішенням Запорізької міської ради від 30.09.2020 № 33, відділ є виконавчим органом Запорізької міської ради. Відділ реалізує повноваження виконавчих органів міської ради щодо охорони культурної спадщини в частині пам`яток археології, історії, монументального мистецтва, архітектури та містобудування, науки і техніки.

Пунктом 2.1. Положення передбачено, що метою діяльності відділу є забезпечення реалізації державної політики у сфері обліку, дослідження, консервації, музеєфікації, пристосування, реабілітації, ремонту, реставрації та охорони об`єктів культурної спадщини для їх збереження, використання в суспільному житті та захисту традиційного характеру середовища на місцевому рівні.

Відповідно до п. 3. Положення відділ, відповідно до покладених на нього завдань, здійснює, зокрема такі функції: забезпечує видання розпоряджень та приписів щодо охорони пам`яток місцевого значення; забезпечує укладення охоронних договорів на пам`ятки в межах повноважень, делегованих органом охорони культурної спадщини вищого рівня, відповідно до законодавства.

Таким чином, відділ охорони культурної спадщини Запорізької міської ради є суб`єктом владних повноважень щодо реалізації політики у сфері захисту об`єктів культурної спадщини та з урахуванням наказу Департаменту культури, туризму, національностей та релігій облдержадміністрації від 02.08.2021 № 173-осн. «Про укладення охоронних договорів» є органом уповноваженим на укладення охоронного договору на зазначену вище пам`ятку.

Вознесенівською окружною прокуратурою міста Запоріжжя Запорізької області на адресу відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради неодноразово скеровувались листи від 31.05.2021 № 52-2052 вих-21, від 16.11.2021 № 52-8012 вих-21, від 28.07.2022 № 52-4354 вих-22.

З відповідей відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради від 18.06.2021 № 151/38-01, від 25.11.2021 № 288/01-38, від 03.08.2022 № 153/01-38 вбачається, що упродовж тривалого часу, а саме з 2013 року, тобто з часу набуття TOB «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» права власності на вищевказану пам`ятку культурної спадщини дієві заходи, які б у повній мірі забезпечили виконання вимог чинного законодавства, збереження та відновлення пам`ятки культурної спадщини місцевого значення, зокрема шляхом пред`явлення позову зобов`язального характеру, відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради не вживались, що вказує на бездіяльність уповноваженого органу.

Після отримання листів окружної прокуратури, відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради було складено приписи від 03.06.2021 № 6, від 27.06.2022 № 1 щодо усунення порушень Закону України «Про охорону культурної спадщини», а саме зобов`язано TOB «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» укласти охоронний договір на пам`ятку історії місцевого значення Народний дім, розташовану за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 з Відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради.

Попри те, охоронний договір, укладення якого є предметом судового розгляду, укладений не був.

Так, невжиття відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради заходів щодо усунення порушень Закону України «Про охорону культурної спадщини» та відсутність його заперечень щодо представництва прокурором інтересів держави слугували підставою для звернення до суду із цим позовом.

На виконання вимог частини 4 статті 23 Закону № 1697-VII листом від 05.08.2022 року за № 52-4609 вих-22 Департамент було повідомлено про пред`явлення Прокурором позову в інтересах держави до TOB «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» про зобов`язання укласти охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення Народний дім, розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71.

Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд виходить з наступного.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України «Про охорону культурної спадщини» від 08.06.2000 №1805-ІІІ (далі - Закон № 1805-ІІІ).

За Преамбулою цього Закону об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.

Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 1 Закону №1805-ІІІ об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність.

Пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - це об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Охорона культурної спадщини - це система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Згідно з частиною 1 статті 3 Закону № 1805-ІІІ державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини.

До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини належать: центральні органи виконавчої влади, що забезпечують формування та реалізують державну політику у сфері охорони культурної спадщини; орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим; обласні, районні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.

За змістом пункту 17 частини 1 статті 6 Закону № 1805-ІІІ до повноважень органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції належить укладення охоронних договорів на пам`ятки.

За змістом частин 1, 3 та 4 статті 23 Закону № 1805-ІІІ усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону. Власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору (ч. 1 ст. 24 Закону № 1805-ІІІ).

Статтею 25 Закону № 1805-ІІІ визначено, що надання об`єктів культурної спадщини, що є пам`ятками, в користування юридичним та фізичним особам з науковою, культурно-освітньою, туристичною та іншою метою здійснюється з дотриманням встановлених цим Законом вимог. Юридичні та фізичні особи, у користуванні яких перебувають пам`ятки, відповідають за їхню збереженість і зобов`язані дотримувати вимог органів охорони культурної спадщини. Юридичні та фізичні особи зобов`язані забезпечити збереженість пам`яток на землях, якими вони користуються, та укладати з органами охорони культурної спадщини охоронні договори.

З аналізу вищенаведених норм права слідує, що об`єкти культурної спадщини охороняються законом навіть при відсутності належним чином укладеного охоронного договору. В той же час, охоронний договір встановлює чіткі вимоги для збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.

Пунктом 2 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі - Порядок № 1768) передбачено, що, власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

При цьому охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована (п. 1 Порядку №1768).

Водночас, у пункті 5 Порядку № 1768 зазначено, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режиму використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яток охоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Таким чином, з аналізу положень Закону №1805-ІІІ та Порядку №1768 слідує, що юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи. Тобто, обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини, і саме власник повинен бути його ініціатором.

Такий самий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 13 грудня 2018 року у справі №826/4605/16, у постанові від 23 грудня 2019 року у справі №806/1536/18 та у постанові від 19 лютого 2021 року у справі № 826/25854/15.

Як встановлено судом, згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з 07.03.2013 відповідач є власником пам`ятки культурної спадщини місцевого значення Народний дім, розташованої за адресою: будівля, літ.А, загальною площею 2571,3 кв.м., м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1).

Вказана пам`ятка архітектури занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України під назвою Народний дім, за категорією місцевого значення за видом історії та архітектури та присвоєно охоронний номер № 5003-зп (наказ Міністерства культури та інформаційної політики № 295 від 26.04.2021).

Отже, вказана будівля має статус пам`ятки в силу Закону №1805-III.

При цьому, з часу набуття відповідачем права власності на вищевказану пам`ятку культурної спадщини дієві заходи, які б у повній мірі забезпечили виконання вимог чинного законодавства, збереження та відновлення пам`ятки культурної спадщини місцевого значення, зокрема шляхом пред`явлення позову зобов`язального характеру, Управлінням не вживались, що вказує на бездіяльність уповноваженого органу.

Після звернення прокуратури, відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради було складено приписи від 03.06.2021 № 6, від 27.06.2022 № 1 щодо усунення порушень Закону України «Про охорону культурної спадщини», а саме зобов`язано TOB «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» укласти охоронний договір на пам`ятку історії місцевого значення Народний дім, розташовану за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71 з Відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради.

Суд зазначає, що всупереч прямим приписам Закону № 1805-ІІІ відповідач не виконав свого обов`язку з укладення охоронних договорів з органом охорони культурної спадщини на вказану вище пам`ятку архітектури, починаючи з моменту набуття права власності і до часу розгляду судом цієї справи.

У рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч. 2 ст. З Конституції України); для здійснення такої діяльності органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії.

У постанові від 15.07.2019 у справі № 420/5625/18 Верховний Суд дійшов висновку, що під судовим захистом прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права; обраний спосіб захисту має безпосередньо втілювати мету, якої прагне досягти суб`єкт захисту, тобто мати наслідком повне припинення порушення його прав та охоронюваних законом інтересів.

Право суспільства на збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність, гарантоване статтею 54 Конституції України.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.4 ст.5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Частиною 4 ст. 53 КАС України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави.

У даному спорі є публічний інтерес, який виражається у збереженні та охороні історико-культурної спадщини.

Відтак, забезпечення справедливого балансу приватного та публічного інтересів у даній справі полягає у необхідності дотримання відповідачем вимог законодавства про охорону культурної спадщини, визначених, зокрема, Законом України «Про охорону культурної спадщини».

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 826/12524/18.

У вказаних правовідносинах бездіяльність відповідача порушує інтереси держави, оскільки не вживаються передбачені законом заходи для збереження об`єкта культурної спадщини місцевого значення.

Отже, державний інтерес у цій справі полягає у зупиненні порушень відповідачем законодавства щодо охорони культурної спадщини шляхом укладення ним охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини з метою встановлення режиму використання пам`ятки та відповідальності відповідача за порушення такого режиму.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що пред`явлення прокурором позову зобов`язального характеру є ефективним способом захисту інтересів держави, що спрямований на реалізацію державою примусу щодо виконання вимог Основного Закону, а тому позов підлягає задоволенню.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Оскільки судові витрати позивача складаються лише із сплаченого судового збору, то підстави для їх розподілу відсутні.

Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Заступника керівника Вознесенівської окружної прокуратури міста Запоріжжя Запорізької області (вул. Я. Новицького, 5, м. Запоріжжя, 69035) в інтересах Відділу охорони культурної спадщини Запорізької міської ради (вул. Зелінського, 3, м.Запоріжжя, 69001; ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» (вул. Магістральна,100, м. Запоріжжя, 69600; )-задовольнити.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю «РІАЛ ПРОПЕРТІ 2011» укласти з відділом охорони культурної спадщини Запорізької міської ради охоронний договір на об`єкт культурної спадщини місцевого значення - Народний дім, розташований за адресою: м. Запоріжжя, вул. Поштова, 71, охоронний номер 5003-зп, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 №1768.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 12.05.2023.

Суддя О.В. Конишева