Справа № 240/33304/22
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2023 року м. Житомир справа № 240/33304/22

категорія 106030000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Липи В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Житомирській області про визнання протиправними та скасування пункту наказу і наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним і скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 20.10.2022 № 1233 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби з поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 11.11.2022 № 585 о/с «По особовому складу»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.11.2022 по день поновлення на посаді.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначила, що у період з 06.08.202 по 11.11.2022 проходила службу в органах внутрішніх справ-в Національній поліції України на посаді слідчого відділу Житомирського районного управління поліції ГУНП Житомирській області. На підставі наказу ГУНП в Житомирській області від 11.11.2022 №585 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Відповідно до висновку службового розслідування вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільненні зі служби в поліції позивача. Вважає висновки, на підставі яких прийнято оскаржувані накази та висновок службового розслідування такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, є передчасними, неповними та необ`єктивними. Стверджує, що на момент прийняття оскаржуваного наказу №585 о/с Корольовським районним судом міста Житомира прийнято судове рішення від 03.11.2022, яким провадження у справі про адміністративне правопорушення , передбачене ч.1 ст.130 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрито на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Тому, зауважує, що з урахуванням приписів ч.1 ст.62 Конституції України відсутні достатні й необхідні правові підстави вважати в діях позивача наявний склад дисциплінарного проступку у вигляді керування транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння (що було покладено в основу прийняття оскаржуваних наказів). Просить скасувати накази, поновити на посаді та стягнути середній заробіток.

Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 19.01.2023.

До суду ГУ НП в Житомирській області направлено відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі за безпідставністю. Заперечуючи проти позову зазначає, що передумовою застосування дисциплінарного стягнення поліцейському за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути порушення службової дисципліни встановлене внаслідок службового розслідування, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок. Відповідно до висновку встановлено, 01.10.2022 о 00.20 по вул. Новий Бульвар, 9, у м. Житомир, екіпажем «ГРАНІТ-0152» Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції у складі заступника командира роти № 3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП старшого лейтенанта поліції Зубчука А.М. спільно з інспектором взводу № 1 роти № 3 цього ж підрозділу старшим лейтенантом поліції Осадчуком С.П., за порушення п. 9.2 б (не подання сигналу світловим покажчиком повороту відповідного напрямку при повороті праворуч в темну пору доби) Правил дорожнього руху України зупинено автомобіль марки «Renault Logan», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яка перебувала поза службою, на амбулаторному лікуванні, без закріпленої вогнепальної зброї.Під час спілкування з водієм, у останньої виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення координації рухів, незв`язне мовлення). На запитання, чи є вона працівником Національної поліції України або військовослужбовцем Збройних Сил України, відповіла, що таким не являється. Водію запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у визначеному законом порядку на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drдger Alcotest», або у найближчому медичному закладі охорони здоров`я, однак лейтенант поліції ОСОБА_1 від проходження огляду відмовилась. Відповідач зазначає, що під час проведення службового розслідування досліджувався факт порушення службової дисципліни, а не факт притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Отже, ОСОБА_1 цілеспрямовано вчинила значну кількість порушень вимог нормативно-правових актів, які поширюють свою дію на громадян України. Тому, за результатами службового розслідування, відповідно до наказу №1233 від 20.10.2022 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та наказом від 11.11.2022 №585 звільнено позивача у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення. Стверджує, що позивача обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а оскаржувані накази винесені в межах повноважень, на підставі вимог чинного законодавства та у спосіб визначений законом.

19.01.2023 у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території Житомирської області справа в судовому засідання не слухалась. Чергове засідання призначено на 31.01.2023.

31.01.2023 у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на території Житомирської області розгляд справи відкладено на 09.02.2023.

У судовому засіданні 09.02.2023, заслухавши пояснення учасників справи, судом без виходу до нарадчої кімнати постановлено ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, зважаючи на відсутність потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно із ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд зважає на наступне.

Як встановлено з матеріалів справи, наказом ГУ НП в Житомирській області від 20.10.2022 №1233 за порушення службової дисципліни, невиконання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, зокрема гідно нести високе звання поліцейського, бути вірним Присязі поліцейського, запобігати вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, що виразилось у вчиненні поза службою, з ознаками алкогольного сп`яніння, дій і вчинків, які підривають авторитет Національної поліції України, порушення п. 9.2 б Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, в частині не подання сигналу світловим покажчиком повороту відповідного напрямку при зміні напрямку руху, що стало підставою для складання адміністративних матеріалів за ч. 2 ст. 122 КУпАП, а також п. 2.5 Правил дорожнього руху України, що виразилось у невиконанні законної вимоги поліцейського щодо проходження в установленому законом порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та призвело до складання адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП, застосовано до слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Відповідно до наказу ГУ НП в Житомирській області від 11.11.2022 №585 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Підставою для винесення оскаржуваного наказу від 20.10.2022 №1233 слугували матеріали службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Житомирській області від 03.10.2022 №850 за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Житомирського РУП ГУНП.

Не погоджуючись із звільненням зі служби в поліції, позивач звернулася до суду з вказаним позовом.

Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію».

За приписами частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами першою, другою, третьою статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частини першої - четвертої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893.

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

За змістом пункту 1 розділу V Порядку проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

За змістом пункту 1 розділу VІІ Порядку у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

У своїй практиці Верховний Суд, аналізуючи норми законодавства, які регулюють особливості проходження служби в поліції, неодноразово висновував, що однією з підстав для звільнення зі служби в поліції є реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту. Іншою підставою звільнення є набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Своєю чергою, притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією або кримінального правопорушення, на підставі судового рішення, що набрало законної сили, є підставами для звільнення зі служби в поліції. Проте ці підстави не слід ототожнювати із підставами для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності за наслідками службового розслідування, яким встановлено склад дисциплінарного проступку у виді порушення службової дисципліни та порушення Присяги поліцейського.

Водночас вчинення працівником поліції діяння, за яке передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного.

Притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення про накладення певного виду стягнення.

Суд зазначає, що питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Як встановлено з висновку службового розслідування, 01.10.2022 о 00.20 по вул. Новий Бульвар, 9, у м. Житомир, екіпажем «ГРАНІТ-0152» Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції у складі заступника командира роти № З батальйону УПП в Житомирській області ДПП старшого лейтенанта поліції Зубчука А.М. спільно з інспектором взводу № 1 роти № 3 цього ж підрозділу старшим лейтенантом поліції Осадчуком С.П., за порушення п. 9.2 б (не подання сигналу світловим покажчиком повороту відповідного напрямку при повороті праворуч в темну пору доби) Правил дорожнього руху України зупинено автомобіль марки «Renault Logan», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яка перебувала поза службою, на амбулаторному лікуванні, без закріпленої вогнепальної зброї. Під час спілкування з водієм, у останньої виявлено явні ознаки алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з ротової порожнини, порушення координації рухів, незв`язне мовлення). На запитання, чи є вона працівником Національної поліції України або військовослужбовцем Збройних Сил України, відповіла, що таким не являється. Водію запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння у визначеному законом порядку на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціального технічного приладу газоаналізатора «Drager Alcotest», або у найближчому медичному закладі охорони здоров`я, однак лейтенант поліції ОСОБА_1 від проходження огляду відмовилась. Крім того, у автомобілі марки «Renault Logan», номерний знак НОМЕР_1 , у якості пасажира перебував начальник відділу кримінальної поліції Житомирського РУП ГУНП капітан поліції ОСОБА_2 , який після зупинки транспортного засобу, під час спілкування з працівниками УПП в Житомирській області ДПП вів себе не стримано, перешкоджав поліцейським виконувати їхні обов`язки, висловлювався словами ненормативної лексики. При цьому, при зверненні до нього та на вимогу поліцейського УПП в Житомирській області ДПП надати документи, що засвідчують особу, капітан поліції ОСОБА_2 своє прізвище, посаду, спеціальне звання не повідомив, службове посвідчення не пред`явив. Цього ж дня, на підставі вище викладеного стосовно лейтенанта поліції ОСОБА_1 працівниками УПП в Житомирській області ДПП винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАР № 5962535 за ч. 2 ст. 122 (Порушення попереджувальних сигналів при зміні напрямку руху) КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 510 грн, а також складено протокол про адміністративне правопорушення серії ААД № 094615 за частиною першою статті 130 (Відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп`яніння) КУпАП.

За порушення службової дисципліни, невиконання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення п. З розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, зокрема гідно нести високе звання поліцейського, бути вірним Присязі поліцейського, запобігати вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, що виразилось у вчиненні поза службою, з ознаками алкогольного сп`яніння, дій і вчинків, які підривають авторитет Національної поліції України, порушення п. 9.2 б Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, в частині не подання сигналу світловим покажчиком повороту відповідного напрямку при зміні напрямку руху, що стало підставою для складання адміністративних матеріалів за ч. 2 ст. 122 КУпАП, а також п. 2.5 Правил дорожнього руху України, що виразилось у невиконанні законної вимоги поліцейського щодо проходження в установленому законом порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та призвело до складання адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП, вирішено застосувати до слідчого слідчого відділу Житомирського РУП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0141069) дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.

Таким чином суд зазначає, що фактичною підставою для звільнення позивача було порушення п. 9.2 б Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306, в частині не подання сигналу світловим покажчиком повороту відповідного напрямку при зміні напрямку руху, що стало підставою для складання адміністративних матеріалів за ч. 2 ст. 122 КУпАП, а також п. 2.5 Правил дорожнього руху України, що виразилось у невиконанні законної вимоги поліцейського щодо проходження в установленому законом порядку медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, та призвело до складання адміністративних матеріалів за ч. 1 ст. 130 КУпАП, що за собою призвело до порушення службової дисципліни, невиконання вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пп. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, порушення п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, зокрема гідно нести високе звання поліцейського, бути вірним Присязі поліцейського, запобігати вчиненню правопорушень, утримання від дій, які підривають авторитет Національної поліції України, перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, що виразилось у вчиненні поза службою, з ознаками алкогольного сп`яніння, дій і вчинків, які підривають авторитет Національної поліції України.

Разом з тим, слід відмітити, що Корольовським районним судом міста Житомира у справі № 296/6713/22 ухвалено постанову, якою постановлено провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Зі змісту даного судового рішення слідує, що в порушення вимог Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України 09 листопада 2015 року N 1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 р. зa N 1413/27858 та положень ст.266 КУпАП працівниками поліції порядок застосування спеціального технічного засобу, не роз`яснювався, сертифікат відповідності та свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки для ознайомлення не надавався. При перегляді відеозапису з нагрудної камери поліцейського зафіксовано, що поліцейські обмежились лише словами «чи буде проходити огляд на стан сп`яніння»; На 00:35,51 хвилині зафіксовано відповідь ОСОБА_1 буду проходити; На 00:35,57 хвилині зафіксовано відповідь ОСОБА_1 буду проходити; на 00:36,26 хвилині зафіксовано відповідь ОСОБА_1 я не ухиляюсь.

Однак, не дивлячись на отримані відповіді від ОСОБА_1 , поліцейським в 00 год. 44 хв. складається протокол про адміністративне правопорушення в якому фіксується відмова ОСОБА_1 від проходження огляду.

По аналізу доказів у даній справі та з наявного відеозапису з нагрудної камери поліцейського видно, що поліцейські при собі не мали технічного засобу для проходження даного огляду.

Встановлені обставини підтверджують пояснення ОСОБА_1 про те, їй не було надано можливості пройти огляд на стан сп`яніння.

Вказаною постановою зазначено, що до протоколу про адміністративне правопорушення долучено рапорт поліцейського від 01.10.2022 року, відповідно до якого у ОСОБА_1 виявлено ознаки алкогольного сп`яніння та остання відмовилась від проходження огляду на місці зупинки транспортного засобу так в медичному закладі. Рапорт поліцейського, у даному випадку, не може бути безумовним доказом зазначених обставин, оскільки складений зацікавленою особою- поліцейським.

Суд зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватися доказом на підтвердження винуватості позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Так само, не можуть визнаватися доказами на вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП письмові пояснення патрульних поліцейських, які складали адміністративний матеріал відносно позивача.

Питання про встановлення вини особи за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП вирішується у судовому порядку та оформлюється судовим рішенням у вигляді постанови. До цього часу особа вважається не винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поміж іншого, зазначеним судовим рішення встановлено, що до протоколу про адміністративне правопорушення не додано будь-яких допустимих доказів чи пояснень свідків, які б могли підтвердити факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.130 КУпАП, а тому суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ч.1 ст.130 КУпАП.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП не доведена матеріалами справи, що свідчить про відсутність доказів вчинення такого правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Під час розгляду даної справи, судом врахована позиція щодо неможливості притягнути працівника поліції до дисциплінарної відповідальності лише на підставі інформації, яка є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні, та про необхідність встановлення складу дисциплінарного проступку, який є відмінним від складу кримінального правопорушення викладена Верховним Судом, зокрема, в постанові від 28.02.2020 по справі № 818/1274/17.

Отже, Дисциплінарною комісією не було забезпечено повне, всебічне й об`єктивне проведення службового розслідування із встановленням усіх фактичних обставин справи, вини ОСОБА_1 у вчиненні нею дисциплінарного проступку.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у невиконанні вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п. 1, 3, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту НП України, п.3 розділу ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, порушенні п.9.2 б Правил дорожнього руху України, затверджених постановою КМУ від 10.10.2001 №1306 , п.2.5 Правил дорожнього руху України є не співмірними застосованому до позивача дисциплінарному стягнення з обсягом вини позивача.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для скасування пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 20.10.2022 № 1233 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби з поліції ОСОБА_1 та наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 11.11.2022 № 585 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

Щодо поновлення на попередньо займаній посаді, суд зазначає наступне.

Законом України "Про Національну поліцію"№580-VII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.

За приписами ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України, в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Відповідно до ч. 7 ст. 235 Кодексу законів про працю України та ч. 1 ст. 65 Закону України «Про виконавче провадження» рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, прийняте органом, який розглядає трудовий спір, підлягає негайному виконанню.

Відтак, позивач підлягає поновленню на попередньо займаній посаді

Враховуючи протиправність наказу про звільнення позивача з посади, суд приходить до висновку про необхідність зобовязання відповідача поновити ОСОБА_1 на роботі в Головному управлінні Національної поліції в Житомирській області на посаді слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Відповідно до частини 2 статті 233 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Порядком та умовами виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України від 29.04.2016 за №669/28799 визначено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата (пункт 9 розділу І); при прийнятті на службу до Національної поліції грошове забезпечення поліцейським нараховується з дня призначення на посаду. У разі звільнення зі служби грошове забезпечення поліцейським виплачується по день їх звільнення зі служби в поліції включно (пункт 15 розділу І); поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення (пункт 6 розділу ІІІ).

Відтак, внаслідок скасування судом наказу про звільнення позивача та задоволення позовної вимоги про поновлення на роботі належить також задовольнити позовну вимогу про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

За приписами ч. 1 ст. 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

При визначенні розміру грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, суд виходить з того, що при обчисленні належної до виплати суми застосовуються положення Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995, №100 (далі за текстом - Порядок № 100).

За правилами п. 2 Порядку №100 обчислення середньомісячної заробітної плати здійснюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.

У силу пункту 5 розділу ІV Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством календарних днів за цей період.

За змістом абзацу 2 пункту 8 Порядку №100 після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства (абзац 4 пункт 8 Порядку № 100).

За своєю суттю середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні - це компенсаційна виплата за порушення права на оплату праці, яка нараховується в розмірі середнього заробітку. Важливою ознакою, яка підтверджує опосередковано те, що виплата за вимушений прогул є заробітною платою, є те, що вона обчислюється саме у прив`язці до часу такого стану працівника, коли він вимушений був (не з його вини) не виконувати свою трудову функцію.

Аналіз вищевказаних норм законодавства вказує, що при обчисленні середньої заробітної плати до її розрахунку не включаються виплати, які мають одноразовий та несистематичний характер.

При цьому, суд зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України № 168 «Питання деяких виплат військовослужбовцям, особам рядового і начальницького складу, поліцейським та їх сім`ям під час дії воєнного стану» від 07.07.2022 змінено порядок виплати додаткової винагороди військовослужбовцям, поліцейським та їх сім`ям, у зв`язку з чим, на даний момент не має можливості здійснити точний розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

За приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про задоволення адміністративного позову.

Так, відповідно до пункту 2 та 3 частини 1 статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на займаній на час звільнення посаді та стягнення на користь позивача заробітної плати у межах одного місяця, підлягає негайному виконанню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 77, 78, 90, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП/ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції України в Житомирській області (вул. Старий Бульвар, 5/37,Житомир,10008. РНОКПП/) про визнання протиправними та скасування пункту наказу і наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку- задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 20.10.2022 № 1233 «Про застосування дисциплінарних стягнень» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби з поліції ОСОБА_1 .

Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 11.11.2022 № 585 о/с «По особовому складу» про звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

Стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 11.11.2022 по 15.05.2023.

Допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді слідчого слідчого відділу Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа

Повний текст складено: 15 травня 2023 р.