Справа № 400/13257/21
Суддя: Скрипченко В.О.
Дата ухвалення: 2023-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2023 р.м.ОдесаСправа № 400/13257/21
Головуючий в 1 інстанції: Гордієнко Т. О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Скрипченка В.О.,

суддів Косцової І.П. та Осіпова Ю.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2022 року (суддя Гордієнко Т.О., м. Миколаїв, повний текст рішення складений 25.11.2022) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів і постанови,-

В С Т А Н О В И В:

22 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернулася до адміністративного суду з позовом до УДАБК ММР, в якому просила визнати протиправними та скасувати:

- приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.06.2021 року №41/1/1 та від 02.09.2021 року №91/2;

- постанову по справі про адміністративне правопорушення від 09.09.2021 року №77.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2022 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправними та скасовано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.09.2021 №91/2 та постанову УДАБК №77 по справі про адміністративне правопорушення від 09.09.2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Справу про адміністративне правопорушення закрито.

У задоволенні вимоги про визнання протиправним та скасування припису від 24.06.2021 №41/1/1 відмовлено.

Не погоджуючись з ухваленим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин справи та порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

На думку апелянта, суд першої інстанції не перевірив належним чином доводи УДАБК про те, що час проведення позапланової перевірки Управлінням були встановлені обставини, які свідчать про вчинення позивачем порушення містобудівного законодавства України. А саме, що ОСОБА_1 та інші співвласники житлового будинку по АДРЕСА_1 , отримавши у власність дане домоволодіння, не оформили право власності на земельну ділянку, не розробили проектну документацію, а продовжили виконання будівельних робіт, у тому числі шляхом втручання в огороджувальні конструкції, що потребує отримання належних дозвільних документів.

За результатами проведення позапланової перевірки 02.09.2021 відносно ОСОБА_1 було складено акт №135/2021, протокол про адміністративне правопорушення, надано припис №91/2 про усунення вимог порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. У протоколі про адміністративне правопорушення було чітко зазначено дату, час та місце розгляду матеріалів адміністративної справи. Весь пакет документів направлено ОСОБА_1 на адресу, вказану у Державному реєстрі прав на нерухоме майно АДРЕСА_2 , рекомендованим листом за штрихкодовим ідентифікатором 144.

Таким чином апелянт вважає, що результати проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 підтвердили факт наявності самочинного будівництва, у зв`язку з цим ОСОБА_1 , як один із співвласників об`єкту будівництва, була правомірно притягнута до адміністративної відповідальності.

Позивачка надіслала до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначила про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Справа розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження.

Апеляційним судом справа розглянута в порядку письмового провадження з урахуванням особливостей, передбачених статтею 286 КАС України, та відповідно до статті 311 КАС України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів у разі, в тому числі, відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах поданої скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 на підставі приватної власності належить 166/100 частка житлового будинку загальної площею 330,2 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 .

Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень проведено приватним нотаріусом 28 травня 2021 року.

1 червня 2021 року в.о. начальника УДБК ММР видав наказ №136, яким призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті: АДРЕСА_1 відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункту 7 Постанови №553 на підставі виявлення факту самочинного будівництва (службова записка від 01.06.2021 та від 21.04.2021).

Листом про здійснення позапланової перевірки від 04.06.2021 надісланого на адресу: АДРЕСА_2 (адреса знаходження квартири, що належить ОСОБА_1 згідно Державного реєстру речових прав на нерухоме майно), ОСОБА_1 було повідомлено про проведення перевірки та зобов`язано надати перелік документів.

Про проведення перевірки були повідомленні і інші співвласники житлового будинку.

Також, інформація про проведення перевірки була розміщена на офіційному веб-сайті органу архітектурно-будівельного контролю.

24 червня 2021 року посадовою особою УДБК ММР був складений акт №71/2021 про недопущення посадових осіб органу управління на об`єкт будівництва.

Одночасно складеним приписом від 24.06.2021 року за №41/1/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким від ОСОБА_1 вимагалось до 12.07.2021 року усунути встановлене порушення на об`єкті "Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 " шляхом допущення посадової особи УДАБК ММР та надання документів, необхідних для проведення перевірки.

25 червня 2021 року зазначені вище акт та приписи були надіслані ОСОБА_1 на адресу: АДРЕСА_2 .

3 серпня 2021 року УДАБК ММР прийняло наказ №216 про проведення позапланової перевірки на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті "Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 ". Період проведення перевірки з 19.08.2021 по 02.09.2021.

Предметом перевірки було виконання вимог приписів від 24.06.2021 №41, №41/1 та №41/1/1 та виявлення факту самочинного будівництва.

Листом від 05.08.2021 №906/22.01-13/21/1 ОСОБА_1 повідомлено про проведення позапланового перевірочного заходу за адресою АДРЕСА_2 .

Про проведення перевірки були повідомленні і інші співвласники житлового будинку.

Також, інформація про проведення перевірки була розміщена на офіційному веб сайті органу архітектурно-будівельного контролю.

За результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, перевірено дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було складено акт від 02.09.2021 року №135/2021, у якому зазначено, що під час проведення перевірки було встановлено наступне:

"Відповідно до інформації з Державного реєстру речових права на нерухоме майно від 01.09.2021 №272800671 на підставі договору купівлі-продажу від 28.05.2021 №211 позивачка набула право власності на об`єкт: "Житловий будинок, об`єкт житлової нерухомості" загальна площа 330,2 кв.м, житлова площа 137,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 . Власники: ОСОБА_2 (розмір частки 43/100), ОСОБА_3 (розмір частки 41/100), ОСОБА_1 (розмір 16/100).

Також зазначено, що 29.04.2021 внесені зміни до Реєстру: змінена загальна площа з 66,1 кв.м на 330,2 кв.м та житлова площа з 49,4 кв.м на 137,8 м.

Під час виїзду на місце із залученням начальника відділу комунального господарства встановлено проведення будівельних робіт:

- Змуровані стіни з газобетонних блоків орієнтовним розміром довжина 11,3 м, ширина 9.5 м, висота 12,8 м,

- Віконні та дверні пройоми не заповнені,

- Зовнішнє та внутрішнє оздоблення стін відсутнє.

Відповідно до даних реєстру будівельної діяльності документів, що дають право виконувати будівельні роботи на даний об`єкт не зареєстровано.

Під час повторного виїзду на місце 02.09.2021 року ОСОБА_1 не допустила посадову особу управління на об`єкт будівництва та не надала необхідних документів для проведення перевірки.

В ході перевірки було встановлено, що ОСОБА_1 продовжує виконання будівельних робіт, дозвільні документи на які не зареєстровані".

У зв`язку із здійсненням будівельних робіт без належно розробленої та затвердженої проектної документації, а також не виконанням припису від 24.06.2021 року №41/1, за що частиною першою статті 188-42 та частинами першою та п`ятою статті 96 КУпАП передбачена відповідальність, стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративні правопорушення від 02.09.2021 року.

Одночасно було складено припис від 02.09.2021 року №91/2, яким ОСОБА_1 було зобов`язано:

- усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті "Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 " шляхом оформлення документів, які дають право на виконання таких видів робіт;

- усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті "Виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 " шляхом розроблення та затвердження належним чином проектної документації для виконання будівельних робіт.

Постановою по справі про адміністративні правопорушення від 09.09.2021 №77 ОСОБА_1 за виконання будівельних робіт, а саме: заповненні віконні та дверні пройоми, зовнішнє та внутрішнє оздоблення стін відсутнє, що є порушенням пункту 1 частини першої статті 41 Закону України " Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 13 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт, затверджених постановою КМУ від 13 квітня 2011р. №466, визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн.

Вважаючи вищезгадані приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 24.06.2021 року №41/1/1 та від 02.09.2021 року №91/2; та постанову по справі про адміністративне правопорушення від 09.09.2021 року №77 протиправними, ОСОБА_1 звернулася до суду з даним адміністративним позовом про їх скасування.

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог в частині скасування Припису від 02.09.2021 року №91/2, та Постанови від 09.09.2021 року №77 суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено суду:

- про повідомлення позивачки про розгляд справи про притягнення її до адміністративної відповідальності 09.09.2021, що порушує її право на захист,

- жодного доказу скоєння адміністративного правопорушення саме позивачкою суду не надано,

- відповідач не довів суду, що позивачка порушила норми Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Закону України "Про архітектурну діяльність".

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Так, частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини щодо порядку та підстав здійснення архітектурно-будівельного контролю, в тому числі надання містобудівних умов та обмежень і їх скасування регулюються правовими нормами Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон №3038-VІ).

Статтею 41 Закону №3038-VІ передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" від 23.05.2011 року №553 (далі Порядок №553), цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 5 указаного Порядку закріплено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (пункт 16-19 Порядку №553).

Зміст наведених норм свідчить, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі №810/3517/17, від 22 жовтня 2018 у справі №153/876/17, від 10 липня 2019 у справі №521/17659/17.

У даній справі безспірним є те, що у зв`язку із виявленням під час спірної перевірки порушення ОСОБА_1 вимог пункту 1 частини першої статті 41 Закону №3038-VІ, пункту 13 Постанови №466, а саме виконання будівельних робіт, за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заповнення віконних та дверних пройомів, зовнішнє та внутрішнє оздоблення стін відсутнє, у відношенні останньої було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.09.2021 року відповідно до частини п`ятої статті 96 КУпАП, а також припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.09.2021 року №91/2, яким від ОСОБА_1 вимагалося оформити документи, які дають право на виконання таких видів робіт, та розробити та затвердити належним чином проектну документацію для виконання будівельних робіт. Постановою по справі про адміністративні правопорушення від 09.09.2021 №77 ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 96 КУпАП, та накладено на неї стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн.

Щодо до процедури притягнення позивачки до адміністративної відповідальності.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За правилами статті 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Верховний Суд у постановах від 31.03.2021 у справі №676/752/17, від 21.03.2019 у справі №489/1004/17, від 30.01.2020 у справі №308/12552/16-а та у справі №482/9/17, від 06.02.2020 у справі №205/7145/16-а зробив наступні висновки:

"…закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення."

Як стверджує апелянт, протокол про адміністративне правопорушення, де було зазначено дату, час та місце розгляду матеріалів адміністративної справи направлено ОСОБА_1 на адресу, вказану у Державному реєстрі прав на нерухоме майно АДРЕСА_2 , рекомендованим листом за штрихкодовим ідентифікатором 144.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 27.01.2022 по справі №560/3713/18 зазначено, зокрема, що належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Проте відповідач під час розгляду даної справи не надав доказів належного сповіщення ОСОБА_1 про місце, день та час розгляду справи про притягнення її до адміністративної відповідальності за частиною п`ятою статті 96 КУпАП України, як не надав і доказів того, що під час прийняття спірної постанови від 09.09.2021 року №77, у УДАБК були данні про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Зазначене, в силу приписів частини першої статті 268 КУпАП, виключало можливість розгляду справи.

Вирішуючи питання щодо наслідків розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яку належним чином не повідомили про дату Верховний Суд у постановах від 06.03.2018 у справі №522/20755/16-а, від 30.09.2019 у справі №591/2794/17, від 06.02.2020 №05/7145/16-а та від 21.05.2020 у справі №286/4145/15-а дійшов наступного висновку:

"…факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу."

За таких обставин, враховуючи зазначені висновки Верховного Суду, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанцій щодо протиправності спірної постанови по справі про адміністративне правопорушення від 09.09.2021 року №77 та вважає обґрунтованими висновки про її скасування.

Як вбачається з наданого позивачкою копії закордонного паспорту НОМЕР_1 , ОСОБА_4 у період з 19.06.2021 року по 14.09.2021 року знаходилася за кордоном, про що свідчать відповідні відмітки прикордонної служби (а.с. 72, 73).

Зазначене спростовує висновки акту від 02.09.2021 року №135/2021 про те, що позивачка у період з 24 червня 2021 року по 9 вересня 2021 року здійснювала будівельні роботи.

Жодного доказу щодо скоєння адміністративного правопорушення саме позивачкою, як і порушення нею норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Закону України "Про архітектурну діяльність", відповідачем суду надано не було.

Згідно до положень статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частин першої та другої статті 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Як визначено частиною другою статті 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування

У цьому зв`язку, колегія суддів констатує, що в межах розгляду даної справи відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не надано жодних доказів на підтвердження вини позивачки у вчиненні дій, за які спірною постановою на неї було накладено адміністративне стягнення та видано припис від 02.09.2021 року №91/2.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для закриття відносно позивачки справи про адміністративне правопорушення та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.09.2021 року №91/2.

Наведені в апеляційній скарзі доводи є необґрунтованими та не спростовують вірних висновків суду першої інстанції, якій правильно та повно з`ясував усі обставини справи та надав їм юридичну оцінку, відповідно до норм матеріального та процесуального права.

Згідно з пунктом першим частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відтак, апеляційна скарга відповідача задоволенню не підлягає.

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволені позову апелянтом не оскаржується, суд апеляційної інстанції не надавав йому правову оцінку при розгляді даної справи.

Керуючись статтями 272, 286, 292, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Миколаївської міської ради залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2022 року без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч. 6 ст. 12, ст. 257, ч. 3 ст. 272 та ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя-доповідач В.О.Скрипченко

Суддя І.П.Косцова

Суддя Ю.В.Осіпов