Справа № 260/479/23
Суддя: Ващилін Р.О.
Дата ухвалення: 2023-05-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

01 травня 2023 рокум. Ужгород№ 260/479/23

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ващиліна Р.О.

при секретарі судового засідання Неміш Т.В.

за участю сторін:

позивача: представник - Темнохудова З.В.,

відповідача: представник - Буря О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Державного підприємства «Батьовський комбінат хлібопродуктів» до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

Державне підприємство «Батьовський комбінат хлібопродуктів» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області, в якому просить визнати протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Закарпатський області щодо несписання безнадійного податкового боргу, в тому числі нарахованої пені, у розмірі 3588291,95 гривень, який виник у ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів», та зобов`язати ГУ ДПС у Закарпатський області прийняти рішення про списання вищевказаного безнадійного податкового боргу.

Заявлені позовні вимоги аргументує тим, що в підприємства наявний податковий борг, що не був стягнутий протягом 1095 днів з дня його виникнення, а тому в розумінні Податкового кодексу України вважається безнадійним. У зв`язку з самостійним не проведенням списання такого контролюючим органом підприємство було змушено звернутися до відповідача із відповідною заявою. Однак у списанні безнадійного податкового боргу було відмовлено. Вказану бездіяльність відповідача вважає протиправною.

09 березня 2023 року представник позивача подала до суду заяву, в якій збільшила заявлені позовні вимог, а саме: просила визнати податковий борг ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» у розмірі 3588291,95 грн. безнадійним.

В підготовчому судовому засіданні 20 березня 2023 року замінено первісного відповідача - Головне управління ДПС у Закарпатській області (код ЄДРПОУ - 43143065) на належного - Головне управління ДПС у Закарпатській області (ЄДРПОУ ВП 44106694).

05 квітня 2023 року відповідач надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечив з мотивів безпідставності такого. Так, вважає, що оскільки заборгованість позивача у розмірі 2744464,59 грн. підлягає стягненню на підставі постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 02.12.2014 у справі №807/2159/14, то строк стягнення такого триває до повного погашення платежу. Стосовно податкового боргу у розмірі 357988,64 грн. зі сплати єдиного соціального внеску зазначає, що такий не може бути списаний з огляду на те, що він не входить до системи оподаткування. Звернув увагу суду на те, що єдиний майновий комплекс Державного підприємства «Батьовський комбінат хлібопродуктів» був проданий в порядку приватизації ТОВ «Лареал Естейт», умовою якої було погашення протягом 6 місяців боргів із заробітної плати та перед бюджетом. З огляду на що вважає, що права позивача в даному випадку не порушені.

06 квітня 2023 року представник позивача подала до суду відповідь на відзив, в якій вважає, що відповідач не спростував твердження та аргументи, наведені у позові. Зазначає, що спірна заборгованість мала статус безнадійної не лише до моменту набрання постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02.12.2014 №807/2159/14 законної сили, але й по окремим видам податків навіть до моменту звернення податкового органу до суду. Вважає безпідставними посилання відповідача на відсутність порушення прав Державного підприємства «Батьовський комбінат хлібопродуктів», оскільки внаслідок бездіяльності відповідача має місце триваюче порушення прав підприємства з огляду на те, що така заборгованість повинна була бути списана ще за довго до проведення приватизації.

Представник позивача у судовому засіданні 01 травня 2023 року збільшені позовні вимоги підтримала в повному обсязі з мотивів, наведених в позовній заяві та відповіді на відзив, та просила суд їх задовольнити.

Представник відповідача у засіданні суду 01 травня 2023 року проти позову заперечив з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву №2827/5/07-16-13-03-11 від 03.04.2023.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що за даними інформаційно-комунікаційних систем ДПС станом на 01 жовтня 2022 року за Державним підприємством «Батьовський комбінат хлібопродуктів» (далі ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів») обліковується податковий борг та заборгованість з єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в загальній сумі 3589331,01 грн, у тому числі за наступними платежами:

- податок з власників транспортних засобів 436,60 грн (дата останньої операції 19.07.2013);

- податок на додану вартість 586200,76 грн (дата останньої операції 13.04.2015);

- податок на доходи фізичних осіб 173020,54 грн (дата останньої операції 18.10.2013);

- податок на прибуток 1479578,58 грн (дата останньої операції 20.05.2014);

- земельний податок з юридичних осіб 973572,66 грн (дата останньої операції 30.01.2017);

- місцеві податки, нараховані до 01.01.2011 1169,13 грн (дата останньої операції 19.07.2013);

- частина чистого прибутку (доходу) господарських організацій (державних унітарних підприємств) 15982,82 грн (дата останньої операції 19.02.2014);

- рентна плата 344,22 грн (дата останньої операції 19.07.2013);

- заборгованість по єдиному соціальному внеску 359027,70 грн.

07 грудня 2022 року ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» звернулося до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі ГУ ДПС у Закарпатській області) з листом №77, в якому просило розглянути можливість списання заборгованості підприємства в порядку, передбаченому наказом Міністерства фінансів України від 28.07.2022 №220.

За результатами розгляду такого листом ГУ ДПС у Закарпатській області №14100/6/07-16-13-04-07 від 23.12.2022 у проведенні списання наявної у підприємства заборгованості як безнадійної було відмовлено з огляду на те, що така заборгованість підлягає стягненню на підставі постанови Закарпатського окружного адміністративного суду №807/2159/14 від 02.12.2014.

Вважаючи протиправною бездіяльність ГУ ДПС у Закарпатській області щодо не проведення списання безнадійного податкового боргу, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регламентують норми Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі ПК України).

Так, безнадійною заборгованістю в розумінні пп. «а» пп. 14.1.11 п. 14.1 ст. 14 ПК України є заборгованість за зобов`язаннями, щодо яких минув строк позовної давності.

Вказане кореспондується також з положеннями ст. 101 ПК України, в яких також передбачено, що під терміном «безнадійний» розуміється податковий борг платника податків, у тому числі податкового агента, стосовно якого минув строк давності, встановлений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу.

Згідно п. 102.4 ст. 102 ПК України у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Відповідно до п. 101.1 ст. 101 ПК України, списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

За приписами пп. 19-1.1.24 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи здійснюють, серед іншого, функції, щодо відстрочення, розстрочення та реструктуризацію грошових зобов`язань та/або податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, а також списання безнадійного податкового боргу.

Нормами п. 101.5 ст. 101 ПК України передбачено, що контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу. Порядок такого списання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №577 затверджено Порядок списання безнадійного податкового боргу платників податків (далі Порядок).

Цей Порядок, розроблений відповідно до ст. 101 ПК України, визначає механізм списання безнадійного податкового боргу.

Згідно п. 1.2 Порядку його дія поширюється на фізичних осіб (резидентів і нерезидентів), юридичних осіб (резидентів і нерезидентів) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з Кодексом або податковими законами і на яких покладено обов`язок сплати податків та зборів згідно з Кодексом.

Відповідно до п. 3.1 Порядку, визначення сум безнадійного податкового боргу, що підлягає списанню органами доходів і зборів, здійснюється на підставі даних інформаційних систем органів доходів і зборів станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

При цьому згідно з положеннями п. 3.2 Порядку днем виникнення безнадійного податкового боргу вважається у випадку, визначеному в пп. 3 п. 2.1 розділу II цього Порядку, - дата прийняття рішення керівника контролюючого органу.

За приписами п.п. 4.3-4.5 Порядку у випадках, передбачених п.п. 1, 2, 3, 5 п. 2.1 розділу II цього Порядку, орган доходів і зборів здійснює процедури щодо проведення списання безнадійного податкового боргу відповідно до вимог пункту 4.2 цього розділу.

Структурний підрозділ органу доходів і зборів, до функцій якого належить списання безнадійного податкового боргу, здійснює таке списання щокварталу протягом двадцяти календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку, передбаченого для подання податкової декларації (розрахунку) за звітний (податковий) квартал.

Рішення про списання безнадійного податкового боргу вноситься до ІС не пізніше наступного робочого дня після підписання такого рішення.

З системного аналізу наведених норм убачається, що списання безнадійного податкового боргу, яким є податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності у 1095 днів, здійснюється контролюючим органом самостійно на підставі даних автоматизованої інформаційної системи станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

При цьому, звернення платника податків про списання безнадійного податкового боргу є обов`язковим лише у випадку, якщо такий податковий борг виник внаслідок непереборної сили (форс-мажорних обставин) (пункт 4.1 Порядку). В усіх інших випадках розгляд питання про списання безнадійного податкового боргу ініціюється контролюючими органами щоквартально та проводиться автоматично, без участі платника податків.

Вказана правова позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, яка викладена у постановах від 04 вересня 2018 року у справі №813/4430/16 та від 16 вересня 2022 року у справі №160/10941/19.

Позивач вважає, що строк давності, передбачений ст. 102 ПК України, щодо спірного податкового боргу вже минув, тому такий вважається безнадійним в розумінні норм податкового законодавства, а тому підлягав безумовному самостійному списанню контролюючим органом.

В свою чергу заперечуючи проти можливості надання спірній заборгованості статусу безнадійної, відповідач посилається на те, що така підлягає стягненню на підставі рішення суду, а тому строк її стягнення встановлюються до повного погашення платежу.

Оцінюючи вищезазначені доводи сторін в контексті проведеного правового аналізу законодавчих норм, що регулюють спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

За кожним податком та збором у платника податку виникає безумовний податковий обов`язок сплатити суму такого податку чи збору у порядку і строки, визначені законом. Виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

У разі несплати платником податків податкового боргу контролюючий орган вживає заходів з метою погашення такого, до яких належать стягнення коштів, які перебувають у власності платника податків, а також продаж майна платника податків, що перебуває в податковій заставі (п. 95.1 ст. 95 ПК України).

При цьому для стягнення коштів в рахунок погашення заборгованості контролюючий орган наділений повноваженнями звернутися до суду з відповідним позовом.

Верховний Суд у постановах від 25 лютого 2020 року у справі №1340/5767/18, від 01 лютого 2021 року у справі №2a-3025/11/0970 сформулював правовий висновок про те, що положеннями п.п. 95.1-95.3 ст. 95 і п. 102.4 ст. 102 КАС України встановлено, що контролюючий орган може звернутися до адміністративного суду з позовом про стягнення податкового боргу з платників податків із дотриманням відповідних умов, встановлених п. 95.2 ст. 95 ПК України, які надають право на примусове стягнення податкового боргу, а також строку - 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Строк у 1095 днів є присічним для контролюючого органу, протягом і в межах якого ним можуть бути вжиті заходи щодо погашення податкового боргу, в тому числі і шляхом звернення до суду з позовом.

Отже, контролюючий орган має право ініціювати таке стягнення тільки в межах 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Податковий борг платника податків, стосовно якого минув цей строк давності, не може бути ініційований контролюючим органом до стягнення, оскільки безумовно вважається безнадійним.

Зазначене узгоджується з також висновком Верховного Суду, викладеним в постанові від 19 травня 2020 року у справі №826/8231/15.

Судом встановлено, що з метою стягнення наявного у ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» податкового боргу у розмірі 2744464,59 грн 26 червня 2014 року Берегівська об`єднана Державна податкова інспекція Головного управління Міндоходів у Закарпатській області звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з відповідним позовом.

Так, Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02.12.2014 у справі №807/2159/14, що набрала законної сили 06 січня 2015 року, постановлено стягнути з ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» податковий борг за рахунок коштів, що належать йому на праві власності, в тому числі тих, які знаходяться на банківських рахунках платника у розмірі 2744464,59 грн.

При цьому в межах такої адміністративної справи судом було встановлено, що станом на день звернення позивача до суду за ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» рахується заборгованість у розмірі 2744464,59 грн., а саме:

- по податку з власників наземних транспортних засобів у розмірі 436,6 грн;

- по податку на додану вартість 586030,76 грн., в т.ч. пеня 16575,89 грн;

- по податку з доходів фізичних осіб 173020,54 грн., в т.ч. 774,48 грн. пені;

- по комунального податку 1169,13 грн в т.ч. пені 9,35 грн;

- зі збору за спеціальне використання води 342,22 грн, в т.ч. пеня 1,73 грн;

- по податку на прибуток підприємств і організацій, що перебувають у державній власності 1479578,58 грн., в т.ч. пеня 8759,48 грн;

- по земельному податку з юридичних осіб 487903,94 грн, в т.ч. пені 17443,9 грн;

- частина чистого прибутку господарських організацій 15982,82 грн., в т.ч. пеня 125,04 грн.

Таким чином, спірна сума заборгованості, яку позивач просить визнати безнадійною, майже повністю співпадає з податковим боргом, що стягувався на підставі постанови Закарпатського окружного адміністративного суду від 02.12.2014 у справі №807/2159/14, за виключенням 170,00 грн податку на додану вартість (що нарахований контролюючим органом 13 квітня 2015 року), 485668,72 грн земельного податку (останнє нарахування якого проведено 30 січня 2017 року) та 359027,70 грн єдиного соціального внеску.

При цьому ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 02.12.2014 №807/2159/14 було визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду із зазначеним адміністративним позовом з огляду на провадження у справі про банкрутство ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів», що тривало у період з 07.04.2010 по 31.10.2013.

Вказана обставина спростовує твердження позивача, що спірна сума податкового боргу була безнадійною вже станом на день винесення Закарпатським окружним адміністративним судом рішення у справі №807/2159/14.

Окрім того, суд зазначає, що визначальною умовою надання податковому боргу статусу «безнадійної заборгованості» є саме не здійснення контролюючим органом ініціювання стягнення такого протягом встановленого нормами ст. 102 ПК України строку давності 1095 днів з дня його виникнення. В свою чергу звернення контролюючого органу до суду з відповідним позовом, за наслідками якого судом було прийнято рішення щодо стягнення спірної суми, виключає можливість визнання такої заборгованості безнадійною. Вказане підтверджується положенням п. 102.4 ст. 102 ПК України, відповідно до якого, якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним (тільки у випадках, передбачених пп. 101.2.1, 101.2.2, 101.2.4, 101.2.5 п. 101.2 ст. 101 ПК України).

Зазначене узгоджується також з правовою позицією Верховного Суду в постанові від 19.05.2020 у справі №826/8231/15 та від 16.09.2022 у справі №160/10941/19.

При цьому у постанові від 01.02.2021 по справі №2a-3025/11/0970 Верховний Суд наголосив, що наявність судового провадження про стягнення податкового боргу не дає підстав для списання такого боргу як безнадійного до отримання судового рішення про відмову у такому стягненні.

Отже, податковий боргу ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» у розмірі 2744464,59 грн. правомірно не було визнано контролюючим органом безнадійною заборгованістю.

Поряд з цим, суд вважає, що податковий борг із земельного податку у розмірі 485668,72 грн та 170,00 грн податку на додану вартість, що не заявлялися до стягнення в межах адміністративної справи №807/2159/14, відповідають ознакам «безнадійної заборгованості», оскільки відповідачем не було надано будь-яких доказів ініціювання процедури стягнення такого в судовому порядку в межах встановлених нормами ст. 102 ПК України строків давності.

З огляду на що суд вважає, що контролюючий орган протиправно не провів автоматичне списання такої заборгованості у законодавчо встановленому порядку. На думку суду норми Порядку передбачають обов`язок саме контролюючого органу самостійно проводити щоквартальне списання «безнадійної заборгованості» та не встановлюють необхідності ініціювання такого платником податків.

Однак у спірних правовідносинах відповідач свого обов`язку не виконав, чим допустив протиправну бездіяльність. При цьому суд відхиляє посилання контролюючого органу на проведену приватизацію єдиного майнового комплексу ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів», оскільки податковий борг у розмірі 485838,72 грн набув статусу «безнадійної заборгованості» ще задовго до такої. Виключно протиправна бездіяльність контролюючого органу щодо своєчасного несписання такої зумовила виникнення спірних правовідносин та необхідності позивача звернутися з даним адміністративним позовом до суду.

Поряд з цим, суд вважає, що належним способом захисту прав позивача в даному випадку є зобов`язання ГУ ДПС у Закарпатській області списати податковий боргу у розмірі 485838,72 грн, а саме: із земельного податку у розмірі 485668,72 грн та з податку на додану вартість у розмірі 170,00 грн, як безнадійного.

При цьому суд звертає увагу позивача на те, що до повноважень суду не входить можливість визнання податкового боргу безнадійним, оскільки вказане питання є виключною компетенцією контролюючого органу.

Що стосується можливості списання заборгованості зі сплати єдиного соціального внеску як безнадійної, суд зазначає наступне.

Як було зазначено вище порядок визначення та можливість списання безнадійної заборгованості регулюється нормами ПК України та прийнятого на його виконання Порядку.

Поряд з цим, п. 1.3 ст. 1 ПК України визначено, що цей Кодекс не регулює питання погашення податкових зобов`язань або стягнення податкового боргу з осіб, на яких поширюються судові процедури, визначені Кодексом України з процедур банкрутства, з банків, на які поширюються норми Закону України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб", проведення комплексних перевірок з метою виявлення фінансових рахунків та погашення зобов`язань зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (крім особливостей функціонування єдиного рахунку, подання звітності щодо суми нарахованого єдиного внеску), зборів на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій.

В свою чергу правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку регламентують положення Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (далі Закон).

Недоїмка в розумінні ст. 1 Закону сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена органом доходів і зборів у випадках, передбачених цим Законом.

Проте з проведеного правового аналізу положень Закону суд дійшов висновку, що такі не передбачають можливості списання недоїмки зі сплати єдиного соціального внеску як безнадійної заборгованості в порядку ПК України.

Відповідно до ч. 7 ст. 25 Закону, сума недоїмки не підлягає списанню, зокрема в разі укладення з платником єдиного внеску мирової угоди відповідно до вимог Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», крім випадків повної ліквідації юридичної особи або смерті фізичної особи, визнання її безвісно відсутньою, недієздатною, оголошення померлою та відсутності осіб, які відповідно до цього Закону несуть зобов`язання із сплати єдиного внеску.

Більше того, згідно ч. 8 ст. 25 ПК України у разі ліквідації юридичної особи - платника єдиного внеску або втрати платником з інших причин статусу платника єдиного внеску сума недоїмки сплачується за рахунок коштів та іншого майна платника. У такому разі відповідальними за погашення недоїмки є:

- ліквідаційна комісія - щодо юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується;

- юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва або іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується.

У разі недостатності у платника єдиного внеску коштів та іншого майна для сплати недоїмки відповідальними за її сплату є:

- засновники або учасники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується, якщо згідно із законом вони несуть повну чи додаткову відповідальність за її зобов`язаннями;

- юридична особа - щодо утворених нею філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу - платника єдиного внеску, що ліквідується;

- правонаступники юридичної особи - платника єдиного внеску, що ліквідується.

У разі злиття, приєднання, виділення, поділу, перетворення платника єдиного внеску зобов`язання із сплати недоїмки покладаються на осіб, до яких відповідно до законодавства перейшли його права та обов`язки.

При цьому ч. 16 ст. 25 Закону визначено, що строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.

З огляду на вищезазначене суд вважає, що наявна у ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів» заборгованість зі сплати єдиного соціального внеску не може бути списана як безнадійна.

З врахуванням вищенаведеного суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. Позов Державного підприємства «Батьовський комбінат хлібопродуктів» (місцезнаходження: вул. Вашута, буд. 132, смт. Батьово, Берегівський район, Закарпатська область, 90212, код ЄДРПОУ - 00954165) до Головного управління ДПС у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Волошина, буд. 52, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Закарпатський області щодо несписання безнадійного податкового боргу, в тому числі нарахованої пені, у розмірі 485838,72 гривень, який виник у ДП «Батьовський комбінат хлібопродуктів».

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у Закарпатський області списати податковий боргу у розмірі 485838,72 грн, а саме: із земельного податку у розмірі 485668,72 грн та з податку на додану вартість у розмірі 170,00 грн, як безнадійного.

4. В решті позовних вимог відмовити.

5. Стягнути з бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Закарпатській області (місцезнаходження: вул. Волошина, буд. 52, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ ВП 44106694) на користь Державного підприємства «Батьовський комбінат хлібопродуктів» (місцезнаходження: вул. Вашута, буд. 132, смт. Батьово, Берегівський район, Закарпатська область, 90212, код ЄДРПОУ - 00954165) 3996,02 грн. (Три тисячі дев`ятсот дев`яносто шість гривень 02 коп.) судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлено 11 травня 2023 року.

СуддяР.О. Ващилін