Справа № 440/10229/22
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2023-05-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 травня 2023 р. м. ХарківСправа № 440/10229/22
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Русанової В.Б.,

Суддів Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 по справі № 440/10229/22

за позовом ОСОБА_1

до Відділу державного нагляду (контролю) у Полтавській області Державної служби України з безпеки на транспорті , Державної служби України з безпеки на транспорті

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 задоволено позов ОСОБА_1 до Відділу державного нагляду (контролю) у Полтавській області Державної служби України з безпеки на транспорті, Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови.

08.03.2023 на рішення суду Державною службою України з безпеки на транспорті подано апеляційну скаргу, в якій також заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та відстрочення сплати судового збору.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2023 визнано наведені у клопотанні апелянта підстави пропуску строку - неповажними. У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору - відмовлено. Апеляційну скаргу залишено без руху, в зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження та несплатою судового збору, надано десятиденний строк для усунення її недоліків шляхом зазначення інших поважних підстав та сплати судового збору.

Державною службою України з безпеки на транспорті отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 24.04.2023 о 18:45 год., згідно довідки про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд".

04.05.2023 на виконання вимог ухвали суду Державною службою України з безпеки на транспорті надано клопотання поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання вказано, що копію судового рішення апелянтом отримано лише 07.02.2023, про що свідчить відмітка відповідача про прийняття вхідної кореспонденції з вхідним номером документа та датою: 3196/0/22-23 від 07.02.2023.

Також просить врахувати, що перебіг строку на апеляційне оскарження припав на дію в країні воєнного стану, ракетні обстріли критичної інфраструктури, відсутність електроенергії, часті повітряні тревоги, що унеможливлювало знаходження працівниками апелянта на робочому місці весь час, велику навантаженість на юридичний відділ, а отже вказані обставини значно ускладнили роботу апелянта. Просить строк на апеляційне оскарження поновити.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Полтавського окружного адміністративного суду прийнято 30.01.2023, копію якого апелянтом отримано 30.01.2023 о 19:26 (а.с.49), що підтверджується довідкою про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд" (а.с. 49).

Таким чином, враховуючи положення п. 5 ч. 5 ст. 251 КАС України, останній день на усунення недоліків поданої апеляційної скарги є 02.03.2023.

З апеляційною скаргою апелянт звернувся 08.03.2022, тобто у найкоротший строк з моменту отримання копії оскаржуваного рішення.

Як на поважність підстав пропуску строку апелянт посилається на введення воєнного стану в країні, постійні повітряні тривоги, ракетні обстріли, відсутність електроенергії, велику навантаженість на юридичний відділ.

Так, у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України згідно з Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 05.30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який в подальшому був продовжений та діє до цього часу.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 121 КАС повинна враховуватися при вирішенні питання щодо поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Колегія суддів вказує, що сам факт запровадження воєнного стану в Україні, без обґрунтування неможливості звернення до суду у встановлені строки, у зв`язку із запровадження такого, не може безумовно вважатись поважною причиною для безумовного поновлення цих строків.

Проте, при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказана правова позиція висловлена в постанові Верховного суду від 29.09.2022 по справі № 500/1912/22.

Таким чином, враховуючи, що апелянтом пропущено фактично 5 днів на апеляційне оскарження, апеляційна скарга подана у найкоротший строк, без зволікань, а також, що строк апеляційного оскарження припав на введення воєнного стану в країні, масовані ракетні атаки, відключення електроенергії, повітряні тривоги, вказані обставини у своїй сукупності дають підстави для висновку про наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає вказані заявником обставини пропуску строку поважними, доведеними та такими, що свідчать про наявність дійсних перешкод своєчасного подання апеляційної скарги, а тому задля забезпечення можливості реалізації відповідачем відповідних процесуальних прав під час дії воєнного стану в Україні строк на апеляційне оскарження судового рішення підлягає поновленню.

Щодо клопотання про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання, зазначає, що скаржник здійснює сплату судового збору за наявності бюджетних асигнувань, які є обмеженими.

Дослідивши вказане клопотання, суд дійшов висновку про його необґрунтованість, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, у розумінні ст.133 КАС України єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану особи, яка, у свою чергу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. В іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі "Креуз проти Польщі", вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Апелянтом належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності коштів для сплати судового збору не надано, так само як і не надано доказів стосовно вжиття відповідних заходів щодо виділення з Державного бюджету України коштів на витрати, пов`язані зі сплатою судового збору.

Обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Відсутність бюджетного фінансування не є підставою для звільнення скаржника від законодавчо встановленого обов`язку зі сплати судового збору. Зазначена позиція також відповідає висновкам Європейського суду з прав людини у рішенні по справі "Терем ЛТД, Чечеткін та Оліус проти України" від 18 жовтня 2005 року (заява № 70297/01).

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на момент подання апеляційної скарги) апелянт не віднесений до осіб, звільнених від сплати судового збору, а тому судовий збір повинен бути сплачений на загальних умовах.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 44 КАС України учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Рівність усіх учасників справи перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

За таких обставин, в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору по справі необхідно відмовити.

Таким чином, на момент постановлення ухвали, скаржником не надано доказів усунення недоліків апеляційної скарги, а саме доказів сплати судового збору.

Згідно з ч.5 ст.298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки у строк, встановлений судом, з урахуванням 5-денного строку, встановленого ст. 298 КАС України, заявником не було виконано вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2023, недоліки апеляційної скарги не усунуто, апеляційна скарга підлягає поверненню апелянту.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 - задовольнити.

Процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 року по справі № 440/10229/22 - поновити.

У задоволенні клопотання Державної служби України з безпеки на транспорті про відстрочення сплати судового збору по справі № 440/10229/22 - відмовити.

Апеляційну скаргу Державної служби України з безпеки на транспорті на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.01.2023 по справі № 440/10229/22 за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного нагляду (контролю) у Полтавській області Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова