Справа № 275/528/23
Суддя: Миколайчук П. В.
Дата ухвалення: 2023-05-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 275/528/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2023 року смт.Брусилів

Суддя Брусилівського районного суду Житомирської області Миколайчук П.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ГУНП в Житомирській області про визнання постанови серії БАБ № 467748 від 03.04.2023 про накладення адміністративного стягнення - протиправною та її скасування. Крім того, одночасно із позовом позивач ОСОБА_1 подав до суду клопотання про поновлення процесуального строку на оскарження означеної постанови про накладення адміністративного стягнення.

Клопотання мотивоване тим, що про винесення оскаржуваної постанови йому стало відомо в Брусилівському районному суді Житомирської області під час розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП відносно нього, тоді ж і отримано її копію. Вважає, що десятиденний строк для звернення до суду пропущено з поважних причин, тому що оскаржувану постанову йому не було вручено на місці винесення.

Водночас, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам, визначеним ст. ст. 160, 161 КАС України.

Частиною 1 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом, іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Частиною 1 статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

У своїх рішеннях Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами (востаннє постанова ВП ВС від 08.07.2021 у справі № 9901/89/21).

Враховуючи означені вище приписи, необхідно зазначити, що чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів, що обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс на інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Близький за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 17.09.2020 року у справі №640/12324/19.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суддею встановлено, що оспорювана постанова серії БАБ № 467748 винесена 03.04.2023 на місці вчинення правопорушення, яке було зафіксовано не в автоматичному режимі. Отже, десятиденний строк на її оскарження минув 13.04.2023. Про винесення постанови від 03.04.2023 ОСОБА_1 не був обізнаний на місці оформлення правопорушень, що зазначає і в заяві про поновлення строків звернення до суду.

Водночас, з позовною заявою позивач звернувся до суду 12.05.2023, тобто з пропуском строку, визначеного ст. 286 КАС України, однак в клопотанні позивач не зазначає точну дату коли дізнався про винесення оскаржуваної постанови та отримав її копію.

За змістом ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішуючи питання щодо поважності причин пропуску ОСОБА_1 строку звернення до суду, суддя не вважає обгрунтованим клопотання про поновлення такого строку, оскільки в клопотанні не зазначено дати, коли саме позивач дізнався про оскаржувану постанову, що перешкоджає оцінці судом тривалості та поважності пропуску процесуального строку.

Зважаючи на викладене, позивачем не надано належних, достовірних та достатніх доказів існування поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Частиною першою статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Таким чином, з огляду на вищезазначене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви, а саме звернення до суду з заявою з наведенням поважних причин пропуску звернення до суду.

Керуючись ст. ст. 121, 123, 160, 161, 169, 171, 248КАС України суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання постанови про накладення адміністративного стягнення протиправною та її скасування - залишити без руху.

Надати позивачу строк для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення з адміністративним позовом і подання доказів поважності пропуску строку звернення з позовом, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що якщо вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, позовна заява буде повернута позивачу.

Роз`яснити, що відповідно до частини 3 статті 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Водночас, за змістом пунктів 1, 9 частини 4 статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо: позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк або у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя П. В. Миколайчук